Dommerbetænkning fase 1 - Aalborg Kommune
Dommerbetænkning fase 1 - Aalborg Kommune
Dommerbetænkning fase 1 - Aalborg Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Dommerbetænkning</strong> <strong>fase</strong> 1<br />
Indbudt international konkurrence - juni 2012<br />
1
Konkurrenceområdet<br />
FORDORD<br />
Det er en stor fornøjelse hermed at præsentere resultaterne af den første <strong>fase</strong> i <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong> og Realdanias<br />
store ambition med forstadskonkurrencen ’City in between’.<br />
<strong>Aalborg</strong>–konkurrencen indgår i Realdanias landsdækkende kampagne ‘Fremtidens forstæder’, der har som<br />
mål at skabe debat og give visioner for en mere bæredygtig udvikling af vores forstæder.<br />
Med ’City in between’ har Realdania og <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong> sat ambitionsniveauet højt. Vi ønsker at bringe de<br />
bedste visioner, idéer og erfaringer med udvikling af bæredygtige forstæder fra ind- og udland ind i konkurrencen.<br />
Vi ønsker at bidrage til den danske og internationale debat om bæredygtig forstadsudvikling.<br />
Også med hensyn til det valgte konkurrenceområdet er vi ambitiøse – en stor del af det østlige <strong>Aalborg</strong> er<br />
valgt som konkurrenceområde: Et byområde som i de kommende år vil blive præget af en række kæmpe<br />
investeringer i nyt universitetshospital, ny infrastruktur, helhedsorienterede renoveringsindsatser i de store<br />
boligområder - og ikke mindst en stor vækst i erhvervsområdet.<br />
Det østlige <strong>Aalborg</strong> er en bydel i vækst. Og med konkurrencen er det en fantastisk mulighed for at kunne få<br />
talentfulde bud på, hvorledes disse aktuelle investeringskræfter kan bringes i spil og medvirke til en bæredygtig<br />
udvikling af bydelen og på samme tid understøtte forstadens traditionelle kvaliteter med gode rammer<br />
for bosætning – tæt på naturen og landskabet.<br />
Rigtig mange kvalificerede teams har budt ind på opgaven, hvoraf fem hold er udvalgt til at deltage i denne<br />
indledende 1. <strong>fase</strong>. Vi har nu været igennem den både spændene og udfordrende opgave med at skulle udvælge<br />
de to forslag, som på bedste vis viser nye måder at bringe aktuelle synergier i spil på stedets præmisser<br />
- på den korte bane såvel som i et længere perspektiv.<br />
Det er særligt interessant at se, hvordan de to vinderforslag meget intelligent og forskelligt angiver vejen til<br />
bæredygtig byudvikling. Det ene forslag tager udgangspunkt i fortætningsstrategier, hvor der bygges mere<br />
og tættere i allerede bebyggede områder og langs trafikkorridorer, letbane og kollektiv transport for at<br />
nedbringe energiforbruget til transport og sikre mobilitet for alle i byen. Det andet forslag har et skarpt<br />
fokus på genopretning af landsskabet, på biodiversitet, klimatilpasning og det at bo i sammenhæng med<br />
naturen.<br />
Vi vil gerne takke alle fem teams for den imponerende store arbejdsindsats, indsigt og energi, som er lagt<br />
for dagen i arbejdet med konkurrencen! Det er på alle måder en ambitiøs konkurrence med komplekse problemstillinger<br />
i en mange-facetteret bydel – et billede på forstadens udfordringer i en kompleks nutid, hvor<br />
mange aktører skal bringes til at spille sammen for at løse fremtidens store udfordringer med bæredygtig<br />
byudvikling.<br />
For det østlige <strong>Aalborg</strong> såvel som i forhold til forstaden generelt har vi modtaget en række nytænkende bud<br />
på byudviklingens aktuelle udfordringer. Vi har fået indsigtsfuld inspiration og nye vinkler og værktøjer til at<br />
håndtere tidens udfordringer, og vi glæder os nu til det videre arbejde med de to udvalgte teams i konkurrencens<br />
<strong>fase</strong> 2.<br />
Hilsen Dommerkomiteen<br />
2
BAGGRUND FOR KONKURRENCEN<br />
I dag har det østlige <strong>Aalborg</strong> 21.000 indbyggere, 14.000 arbejdspladser og 11.000 studerende. Byområdet<br />
har tætte, internationale relationer både gennem <strong>Aalborg</strong> Universitet, forretningsforbindelser og den store<br />
gruppe af borgere i området, som har en anden etnisk oprindelse end dansk. Bydelen rummer stort set alt,<br />
hvad en større, moderne by har brug for: Universitet, mellemlange uddannelser, viden-arbejdspladser, industri,<br />
detailhandel, offentlige servicefunktioner og store boligområder. Dertil spiller bydelen en central rolle i<br />
regionens udvikling.<br />
Men bydelen rummer også forstadens velkendte svagheder: Store, monofunktionelle områder præget af<br />
social segregering, grønne restarealer og store afstande mellem byens funktioner. Set i et europæisk perspektiv<br />
er det østlige <strong>Aalborg</strong> et tidstypisk eksempel på et forstadsområde. Det er planlagt under velfærdssamfundets<br />
opbygning med en by-typologi midt mellem land og by i bebyggelsesområder organiseret i enklaver,<br />
der hvor overgangen mellem bebyggelse og landskab synes at gå i opløsning. Sammenhængskraften<br />
er svag, og forstaden er ikke bæredygtig.<br />
De forestående investeringer i bydelen bringer muligheden for at tænke banebrydende nyt. Sammen med<br />
de aktuelle aktører vil der kunne etableres en ny fælles forståelse for områdets udviklingspotentialer. Der er<br />
samlet set tale om investeringer for omkring 10 mia. kr., hvilket byder på en unik mulighed for at skabe<br />
stærk synergi mellem investeringer og merværdi for hele bydelen.<br />
Målet er at skabe en bæredygtig forstad - miljømæssigt, socialt og økonomisk. Udfordringen er stor og<br />
kompleks. Vi har derfor efterspurgt visionære forslag til en strategisk udvikling af det østlige <strong>Aalborg</strong>. Strategier<br />
skal udvikles til at håndtere social segregering, klimaforandringer, nye boligbehov og ændrede livsformer.<br />
Sammenhængskraften skal styrkes. Strategierne skal kombinere fysisk udvikling med procesplaner<br />
og organisationsmodeller. Med indlevelse i områdets hverdagsliv skal forslagene give bud på projekter og<br />
indsatser, der kan styrker relationer og sammenhængskraft lokalt som base for en bæredygtig udvikling i<br />
hele bydelen.<br />
KONKURRNCENS TEMAER<br />
Konkurrencen tager afsæt i fire centrale temaer: Boformer, mobilitet, mødesteder og lokale ressourcer. Det<br />
er temaer, som er særligt aktuelle for området i dag, og hvor der forventes øget aktivitet i byudviklingen.<br />
Det er målet, at konkurrencen skal kunne udpege innovative løsninger og perspektiver for temaerne set i<br />
kombination med de særlige potentialer og særlige drivkræfter, der kendetegner det østlige <strong>Aalborg</strong> i dag:<br />
Landskabet, det internationale perspektiv og viden/erhverv.<br />
Temaer og potentialer illustreret i diagrammet<br />
KONKURRENCE I TO FASER<br />
Konkurrencen er udskrevet af <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>, i samarbejde med Realdania, som en projektkonkurrence<br />
med et begrænset antal deltagere i henhold til EU-direktiv 2004/18/ EF (udbudsdirektivet) efter forudgående<br />
prækvalifikation. Konkurrencen gennemføres som en del af Realdanias initiativ ‘Fremtidens Forstæder’.<br />
Dommerkomiteen har forbeholdt sig ret til at udpege to vindere af konkurrencen. Vinderne bliver efterfølgende<br />
indbudt til at deltage i et udbud med forhandling i henhold til direktivets artikel 31, stk. 3.<br />
Fase 1 omfatter gennemførelse af projektkonkurrencen.<br />
Fase 2 omfatter gennemførelse af ‘udbud med forhandling’.<br />
Arbejdssproget i konkurrencen er dansk.<br />
3
BEDØMMELSESKRITERIER<br />
I ikke prioriteret rækkefølge:<br />
Forslagets evne til at opfylde konkurrenceprogrammets krav og ønsker bedst muligt<br />
Forslagets kvalitet i henhold til de bystrategiske løsninger jf. konkurrenceprogrammets visioner,<br />
ønsker og krav<br />
Forslagets evne til at imødekomme konkurrencens temaer og forslag til ‘kickstart’, der skal realisere<br />
strategien<br />
Forslagets evne til både at rumme visionære såvel som realiserbare løsningsforslag, således at dele<br />
af strategien evt. kan realiseres på kortere sigt, samtidig med at forslaget rummer robuste visioner<br />
for en fremtidig udvikling af området i et kort- og langvarigt perspektiv.<br />
DOMMERKOMITE<br />
Mariann Nørgaard, rådmand, Teknik og Miljøforvaltningen, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>, formand for dommerkomité<br />
Thomas Kastrup-Larsen, rådmand, Forvaltning for Sundhed og Bæredygtig Udvikling, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Kristian Schnoor, Teknik & Miljøudvalget, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Steen Berg Royberg, Forsyningsudvalget, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Peder Baltzer Nielsen, arkitekt MAA, stadsarkitekt, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Astrid Bruus Thomsen, projektleder, Realdania<br />
Rådgivere i Forstadskampagnen:<br />
Tom Nielsen, arkitekt MAA, Ph.d.-lektor ved Arkitektskolen i Aarhus<br />
Fagdommere:<br />
Kristine Jensen, arkitekt MAA MDL, Ph.d. – indehaver AKJT<br />
Mats Olsson Architect, Urban Development Strategies, SE<br />
Rådgivere for dommerkomiteen<br />
Bodil V. Henningsen, projektleder, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Anne Mette Boye, konsulent, Bascon<br />
Svend Erik Rolandsen, projektleder, COWI (delvist med til møderne)<br />
Peter Mikkelsen, afdelingsleder, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>, plan- strategi og proces<br />
Steffen Lervad Thomsen, konsulent SBU, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong> bæredygtighedsekspert<br />
Faglige rådgivere for dommerkomité<br />
Mogens Bjørn Andersen, landskabsarkitekt, Park & Natur, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Charlotte Krogh, civilingeniør, Trafik & Veje, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Birgitte Krebs, civilingeniør, Miljø, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Vibeke Lei Stoustrup, afdelingschef, Erhvervsafdelingen, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Denise Bakholm, Børne- og familieleder, Område Øst, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Tina Kjær Bach, projektkoordinator, ’9220—<strong>Aalborg</strong> Øst’<br />
Grethe Andreasen, leder Kvarterværkstedet, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Erik Kristensen, områdechef, fritidsområdet, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Sekretær for dommerkomiteen:<br />
Anne-Mette Bølling, arkitekt MAA, Arkitektforeningens Konkurrenceafdeling<br />
DELTAGERE<br />
Forslag 1/92200<br />
MVRDV BV og COBE ApS, Thing & Wainø Landskabsarkitekter ApS, Moe & Brødsgaard Rådgivende Ingeniører<br />
A/S, Boris Brorman Jensen, Hans Kristensen og Yngve Andrén Konsult AB<br />
Forslag 2/37629<br />
Henning Larsen Architects A/S, KCAP Holding BV, jaja architects ApS, Orbicon A/S, Marianne Levinsen<br />
Landskab ApS, Via Trafik Rådgivning A/S, 2+1 Idébureau A/S, Fakton Ventures BV<br />
Forslag 3/11553<br />
Allies and Morrison Urban Practitioners, Juul Frost<br />
Forslag 4/10097 - Delt vinder af <strong>fase</strong> 1<br />
Tegnestuen Vandkunsten A/S, Hausenberg ApS, Esbensen A/S, Sloth Møller A/S, Tyréns AB<br />
ICP a/s, Professor Peter Maskell<br />
Forslag 5/24687 - Delt vinder af <strong>fase</strong> 1<br />
SCHØNHERR A/S, BIG, Ramboll UK, Active City Transformation, Tredje Natur, Analysehuset BBN CONSULT,<br />
Malene Freudendal-Pedersen, Instituttet for Fremtidsforskning (IFF)<br />
4
RESULTATET AF KONKURRENCENS FASE 1<br />
GENERELLE BEMÆRKNINGER<br />
<strong>Aalborg</strong> Øst/City in Between rummer stort set alle de forstads- og byproblematikker, man kan tænke sig.<br />
Konkurrenceprogrammet, der danner grundlag for konkurrencen, er derfor eftertænksomt, grundigt og<br />
digert. Det er bredt belyst i forhold til stedets potentialer og samtidigt specifikt orienteret mod konkrete<br />
temaer. Der præsenteres ambitioner for områdets brede internationale bestanddele og krav om nære relationer<br />
til stedslige interessenter, som oveni skal forankres mod lokale ressourcer og fokus på kommende<br />
investeringsplaner. Det sætter forventningerne til besvarelserne ekstremt højt og samler eftertænksomheden<br />
i et enkelt spørgsmål: Kan alt dette indfries i én enkelt konkurrencebesvarelse? Ikke fuldstændigt.<br />
Derfor ser dommerkomiteen frem til den videre proces i konkurrencens <strong>fase</strong> 2, hvor to vinderteams og<br />
dommerkomiteens medlemmer kan få mulighed for at diskutere strategier og indsatsområder i de to vinderforslags<br />
viderebearbejdning.<br />
FORSLAGENES IDE/VISION<br />
Konkurrencens visioner og grundlæggende idéer er håndteret på forskellig vis i de fem forslag, hvilket giver<br />
en fin bredde i besvarelsernes belysning af konkurrenceopgaven. Generelt kan man sige om forslagene, at<br />
visioner for fremtiden i udbredt grad udtrykkes som illustrationer af fysisk planlægning i en ’ideel’ eller selvvalgt<br />
form og kun i mindre grad finder udtryk for noget, der sker i en udviklingsproces, der forholder sig til<br />
interessenter og realiteter i en realiserings<strong>fase</strong>. Dommerkomiteen havde dog imødeset, at forslagene i højere<br />
grad tog udgangspunkt i igangværende og planlagte investeringer og havde belyst den synergi, der kan<br />
forventes.<br />
Alle forslag har integration og sammenhængskraft som et mål, og for at nå dette mål anvendes en bred<br />
vifte af tiltag, hvor særligt bearbejdningen af landskabet får en fremtrædende rolle.<br />
HELHEDSPLAN<br />
Forslagenes helhedsgreb fordeler sig groft sagt på to fronter, som begge er bæredygtigt begrundet:<br />
Den ene front er bæredygtigt begrundede udbygnings- og fortætningsstrategier med varierede boformer<br />
langs strategisk definerede trafikforbindelser, der tydeligt vises i forslag 1 og forslag 3.<br />
Den anden front følger en enklave/bofortætningsstrategi med variationer af boformsenklaver placeret<br />
imellem landskabsdefinerede grænser, som er mest tydelig i forslag 4 og forslag 5. Mens forslag 2 sammenfatter<br />
udbygnings- og fortætningsstrategien i to større tematisk definerede byenheder, sammenbundet af<br />
et tematisk defineret landskab, også med en bæredygtig agenda.<br />
Fortætningsstrategien i forslag 1 og forslag 3 langs hovedfærdselsårerne anviser i begge besvarelser et<br />
langt højere udbygningspotentiale, end der er bedt om i konkurrenceprogrammets krav. Generelt byder de<br />
viste fortætningsstrategier derfor også på en total ændring af forstadens eksisterende bebyggelseskarakter<br />
med åbne grønne arealer langs åbne boulevarder.<br />
Dommerkomiteen har generelt været overordentlig sympatisk indstillet over for fortætningsstrategier, men<br />
finder at forstadens problemkompleks generelt ikke løses igennem en total ombygning af bytypen: Altså<br />
frem til en form for tæt indre by, der synes at ensrette boligtilbud langs lange trafiktunge (by)gader, der ikke<br />
i udpræget grad ser ud til at kunne håndtere støj. Kvaliteten i forstadens boformer og byliv findes også i<br />
åbne grønne arealer og nærhed til landskabet, sammenbundet af åbne trafikkorridorer.<br />
På baggrund af forskellige bytyper/byforståelse præsenterer alle forslag en mangfoldighed i boformerne,<br />
forskellige typer ejerskab og fællesskab og knytter udbygningen til sociale mødesteder og kollektiv infrastruktur.<br />
Desuden præsenteres typologiske ”udbygningskataloger”, der nogle gange knytter fint an til den<br />
geografiske kontekst.<br />
Forslag 3 arbejder med en fortætningsstrategi, hvor hovedparten af boligudbygningen indplaceres i <strong>Aalborg</strong><br />
Øst og syd for Universitetsboulevarden. Forslag 1 vurderer, at området fysisk har potentiale for fortætning<br />
til mere end 10.000 boliger og arbejder med en fortætningsstrategi i <strong>Aalborg</strong> Øst, syd for Universitetsboulevarden<br />
og en omdannelse af oplandsbyerne bl.a. gennem ’opgradering af eksisterende villaer’.<br />
Forslag 2 fordeler primært boligudbygningen syd for Universitetsboulevarden og i oplandsbyerne og præsenterer<br />
forskellige typologier knyttet til forslagets inddeling af området. Forslag 4 og forslag 5 forholder<br />
sig begge meget konkret til den geografiske kontekst i forslaget til typologier, men præsenterer forskellige<br />
tilgange til udviklingen. Forslag 4 foreslår en række principper for typologier og tæthed, der knyttes direkte<br />
til landskabet eller infrastrukturen, mens forslag 5 arbejder med at gentænke og mixe kendte typologier til<br />
nye typer enklaver syd for universitetsboulevarden/ved Gigantium og ved foden af Romdrup bakke.<br />
Mobilitet og trafik er behandlet som motor og generator for udbygningsstrategier i forslag 1, 2 og 3, hvorfor<br />
forslagene i forskellig grad sammenbygger trafikkorridorer med anvisning af nye boligområder.<br />
Forslag 4 og forslag 5 betragter derimod trafikken som det element, der sammenbinder forstadens enklaver.<br />
Dette giver langt større robusthed i forhold til planlægning af trafik, boligudvikling og <strong>fase</strong>udbygning,<br />
hvorfor dommerkomiteen har fundet større sympati for og brugbarhed i disse løsninger.<br />
5
Landskabet behandles forskelligt i de fem forslag, men grundlæggende mest overbevisende i forslag 1, 4 og<br />
5, idet disse forslag opererer med udgangspunkt i det eksisterende landskabs naturgivne forhold, med landskabet<br />
som både kulturelt definerede og naturdrevne muligheder, der har ganske realistiske og robuste<br />
muligheder for forstadens boligtilbud.<br />
Forslag 1 og Forslag 5 behandler landskabets fremtidige muligheder på baggrund af et analytisk fremskrevet<br />
greb af dannelseslandskabets topgrafiske strukturer, hvor landskabet tildeles rollen som et afgørende<br />
’grundlag’ eller redefinerende lag for disponering af eksisterende som kommende bosætningsområder.<br />
Landskabet bliver her betragtet som de ’dybe’ strukturer, der definerer såvel grænsedragninger som udbygninger<br />
af kommende bosætningsområder.<br />
I forslag 4 optræder landskabet, delvist på samme fremskrevne analyse af den topografiske base, som specifikt<br />
udtrykte landskabsformer, skov, eng etc., der omkranser og deler forstadens bosætningsenklaver,<br />
men som samtidigt farvesætter fremtidens boformer som skovbyen, vandbyen osv.<br />
I forslag 2 optræder landskabet derimod som en hypermoderne konstruktion. Et nyt produktions- og vandhåndteringslandsskab,<br />
benævnt ’Land of Innovation’ med en bæredygtig omend stærkt driftstung visionær<br />
agenda. Den største kvalitet findes her i evnen til at se landskabet som en sammenbindende faktor for boenklaverne,<br />
uden at denne sammenhængskraft dog defineres nærmere.<br />
Endelig i forslag 3 optræder landskabet som et stort regionalt parklandskab, et redefineret åbent landskab<br />
med tilslutning til fjorden, der fremstår som en mellemting mellem park og landskab, en fredet situation<br />
efter produktionslandbruget.<br />
STRATEGI<br />
I samtlige forslag er der arbejdet systematisk med strategier eller principper, hvor et specifikt emne behandles<br />
både generelt og med konkrete fysiske forslag, dog på et meget forskelligt kvalitetsmæssigt niveau.<br />
Dommerkommiteen har noteret sig at ingen af forslagene har anlagt et mere konkret strategisk forhold til<br />
de store investeringer, som er aktuelle i konkurrenceområdet og i dets nærhed. Strategierne er mere eller<br />
mindre konsekvent relateret til konkurrenceprogrammets temaer og potentialer, hvilket giver forskellige<br />
svar på de spørgsmål, som programmet stiller.<br />
Forslag 1 og 4 behandler og bearbejder emnerne bredest, og forslag 4 er det forslag, der har den største<br />
konkretiseringsgrad. De øvrige forslag har profileret sig på forskellig vis: Forslag 3 fokuserer på et internationalt<br />
baseret innovationsknudepunkt, forslag 2 har en mere generel analyse, hvilket får forslaget til at<br />
fremstå som et idékatalog og endeligt forslag 5, som fokuserer meget stærkt på landskabet.<br />
Samtlige forslag indeholder en tidsplan med indlagte aktiviteter og projekter. Udviklingsprocessen og projektorganiseringen<br />
er gennemgående behandlet på et relativt overordnet niveau. I forslag 4 er der gået<br />
mere i dybden med konkrete forslag set i forhold til de øvrige, og i forslag 3 præsenteres klarest forskellige<br />
redskaber, som man mener, skal bruges til at styre processen.<br />
SAMMENFATNING<br />
De fem konkurrenceforslag er generelt meget grundige og velkvalificerede, men samlet set savnes både<br />
prioriteringskraft og fokuseringsevne over for konkurrenceprogrammets store informationsniveau og ikke<br />
mindst i præciseringsevnen mellem programmets ambitioner og konkretisering. Det giver et resultat, hvor<br />
der ikke alle steder leves op til dommerkomiteens forventninger.<br />
Besvarelserne er interessante på overordnede globalt definerede temaer som mobilitet og boformer, mens<br />
presserende lokale spørgsmål omkring forankring af mødesteder og lokale ressourcer synes at være langt<br />
sværere at få belyst. Konkurrencens potentialer omkring landskabet og viden synes også at være godt belyst<br />
på et overordnet generelt niveau, mens både strategiske såvel som konkrete bud på, hvordan erhvervspotentialet<br />
og det internationale kan spille en rolle stort set er fraværende i besvarelserne. Der er således<br />
uforløste forventninger til sammentænkning mellem de planlagte investeringer og områdets internationale<br />
kapacitet, som en af de synergier, der ses som et af de helt store udviklingspotentialer for <strong>Aalborg</strong> Øst.<br />
Dommerkomiteen ønsker desuden at tilkendegive at erhvervsområdet i <strong>Aalborg</strong> Øst bør respekteres, også<br />
som et udviklingspotentiale for <strong>Aalborg</strong> Øst.<br />
De to konkurrenceforslag, der går videre til konkurrencens <strong>fase</strong> to er udpeget, fordi de bedst besvarer de<br />
mange spørgsmål, der stilles, og samtidig rummer de to vidt forskellige bud strategier for City in between.<br />
Forslag 4 byder på en strategisk metodik, hvor konkurrencens forstadsproblematikker behandles efter en<br />
pragmatisk tilgang, der konsekvent udpeger konkrete løsningsforslag, systematisk opbygget på baggrund<br />
af stor viden og kendskab til feltet.<br />
Forslag 5 rummer en stor fremskrevet strategisk ambition om en bedre overensstemmelse mellem de forskellige<br />
urbane boformer i bæredygtig pagt med natur og landskab.<br />
Forslag 4 og forslag 5 indeholder store potentialer på hver sin måde, men har samtidig indbyggede paradokser<br />
og udfordringer, som dommerkomiteen ser frem til at få belyst i <strong>fase</strong> to.<br />
6
Forslag 1 /92200 <strong>Aalborg</strong> City within<br />
Udarbejdet af:<br />
COBE og MVRDV<br />
Underrådgivere:<br />
Thing & Wainø Landskabsarkitekter; Moe & Brødsgsaard Rådgivende Ingeniører<br />
Konsulenter:<br />
Boris Brorman Jensen; Hans Kristensen og Yngve André Konsult AB<br />
Ophavsret COBE og MVRDV<br />
FORSLAGETS IDE/VISION<br />
Forslagets vision kan sammenfattes i fire hovedpunkter:<br />
Et genoprettet landskab. Byvæksten indkapsles i en landskabelig ramme, hvor det genoprettede<br />
landskab skal være en medspiller i en aktiv klima- og vandstrategi, der desuden kan være en testzone<br />
for nye former for energiproduktion.<br />
En tættere by. Byen fortættes inden for bygrænsen for at opnå en kritisk masse i forhold til offentlig<br />
transport, social infrastruktur og mødesteder.<br />
Viden som vækstmotor. <strong>Aalborg</strong> Øst skal som en del af vækstaksen fra lufthavnen til Østhavnen<br />
opbygge sin egen karakter og stå stærkt på uddannelse, forskning, viden-erhverv og produktion.<br />
Reprogrammering af mellemrummet. Områdets grønne kiler, trafikkorridorer og mellemrum mellem<br />
bebyggelserne skal programmeres med supplerende funktioner, som giver kvalitet og sammenhængskraft.<br />
HELHEDSPLAN<br />
Landskabet er en grundfaktor for strategien. På baggrund af et analytisk fremskrevet greb, af dannelseslandskabets<br />
topgrafiske strukturer, behandles landskabet i forslaget som et redefinerende lag for disponering<br />
af eksisterende som kommende bosætningsområder.<br />
Landskabet bliver her betragtet som den ’dybe’ strukturerende ramme, der definerer grænsedragninger for<br />
bosætninger, en ramme der indkapsler og strukturerer byen. Romdrup Ådal forbindes med Indkildedalen.<br />
Landskabet omkring <strong>Aalborg</strong> genoprettes som model for en ny landskabelig kapital. En landskabelig kant<br />
der markerer byens grænse og fungerer som overgangszone.<br />
7
Mellemrummene mellem bebyggelserne redefineres fra fragmenteret labyrint til klart system af forbindelser<br />
med landskabelig forskellighed og med større socialt og aktivt indhold i grønne områder mellem husene.<br />
Landskabet trækkes ind i bynære kiler, og der søges i det hele taget efter kontakt og nye forbindelser med<br />
landskabet og med naturen. De store landskabstræk markeres og holdes sammen som åbne og forbundne<br />
landskaber og ved Limfjorden anlægges en større lagune, der symbolsk definer ønsket om tæthed til fjorden.<br />
Forslaget indeholder en systematisk og grundig analyse, der omsætter visionerne til et realistisk, enkelt og<br />
forståeligt princip, der har baggrund i landskabets oprindelse og nutidige muligheder.<br />
Dommerkomiteen finder, at forslaget udtrykker stort overblik med sammenhæng i alle afsnit.<br />
Øjebliksbilled 2030<br />
STRATEGI<br />
De fire visionspunkter omsættes til seks strategier fortæt, forbind, bland, mød, redefiner og link, som hver<br />
for sig beskæftiger sig med de tre delområder: <strong>Aalborg</strong> Øst, Universitetsområdet samt Klarup og Storvolde.<br />
Det systematiske oplæg indeholder mange forslag til løsninger f.eks. i forhold til funktionsblanding, hybridbygninger<br />
og blandede boligtyper med det formål at skabe øget sammenhængskraft. Der redegøres for<br />
mødestederne med forslag til aktivering og forskellige typologier, og forslaget beskriver mødestederne<br />
indgående og i en hierarkisk struktur, der også er veltænkt i forhold til koblingen med mobilitet.<br />
De lokale ressourcer aktiveres i forslag som kickstart-projekt, start-up-factory (inkubator), Bazar Øst (dagligvarer<br />
og etnisk mad), kolonihaver og selvbyg-huse (med referencer til Stockholm og Freiburg). Viden/erhverv<br />
beskrives under overskriften ’viden som vækstmotor’, og der foreslås en speciel organisation<br />
’Videns-link’ som en slags institutionel formidler, der faciliteter kontakten mellem viden og erhvervsliv.<br />
BÆREDYGTIGHED<br />
Helhedsplanen bygger på en bæredygtig begrundet udbygnings- og fortætningsstrategi med varierede<br />
boformer langs den strategisk definerede trafikåre, der ligger i et loop fra syd til nord. Ny bebyggelse udlægges<br />
ved at udnytte allerede bebyggede områder mere intensivt. Der satses på den tætte by med bebyggelse<br />
i universitetsområde til dels i den grønne kile, der har forbindelse til Indkildedalen, ved hospitalsområdet,<br />
omkring Langagervej, Humlebakken samt i mindre omfang bebyggelse i Klarup Vest og - Nord og Storvorde<br />
Syd, mens landsbyernes karakter bevares.<br />
Forslaget har fokus på social bæredygtighed med bud på opgradering af gode forhold for lette trafikanter,<br />
stor fokus på gode udendørs mødesteder, Bazar Øst med mulighed for lokal beskæftigelse som kickstartprojekt<br />
med meget borgerinvolvering. Især den styrkede kobling mellem nord og syd ser dommerkomiteen<br />
som en god strategi i forhold til social bæredygtighed.<br />
ORGANISATION<br />
Organisatorisk og samarbejdsmæssigt foreslås – temmelig generelt beskrevet – en udvidelse af den eksisterende<br />
Tænketank for det østlige <strong>Aalborg</strong>. Der redegøres for tidsplan og milepæle med forskellige temaer<br />
8
og aktiviteter i en matrice med en tidsakse. Gennemførelsesprocessen er ikke nærmere beskrevet.<br />
SAMMENFATTENDE VURDERING<br />
Forslag 1 har en tydelig vision og er opbygget som et handlingsorienteret forslag med strategier og åbningsprojekter.<br />
Forslagets udmærker sig ved en klar og konsistent brug af seks konkrete strategier. Strategier,<br />
der udover at være gennemtænkte og med relation til området, byder på at opnå et handlingsorienteret<br />
niveau mellem planlægningsprocessens fysiske plan og organiseringen af samme.<br />
Dommerkomitéen finder stor sympati for forslaget. Strategier og ideer er godt gennemarbejdet og angriber<br />
den komplekse opgave med en tydelig vision, som resulterer i mange fine konkrete forslag inden for mange<br />
områder.<br />
Det internationale perspektiv samt det gennemførelsesmæssige med organisation og proces fremstår dog<br />
noget svagere i forslaget.<br />
Projektets visionære strategi for landskabet hænger ikke helt sammen med forslagets udbygningsstrategi.<br />
Den stort tænkte landskabsredefinering kommer til at stå alene, og vil have en meget lille kvalitetsmæssig<br />
effekt på anlæggelsen af de nye boligområder. Idet udbygningen næsten udelukkende anlægges langs større<br />
trafiktunge hovedfærdselsårer, - en udbygning der også i stor grad foregår ved en udbygning i eksisterende<br />
grønne kiler og rum.<br />
Forslag 2 / 37629 City in between<br />
Udarbejdet af:<br />
Henning Larsen Architects<br />
Louis Becker, arkitekt MAA; Sonja Stockmarr; Signe Kongebro, arkitekt MAA;Hung Kai (intern)<br />
Underrådgivere:<br />
KCAP Architects and Planners v. Jeroen Dirckx og Gustav Magnussen; JaJa architects v. Katrin Gimmel,<br />
cand.arch.; Thomas Hobbs, praktikant; Jacob Christensen; Orbicon v. Hanne Wiemann Nielsen; Marianne<br />
Levinsen Landskab; Via Trafik Rådgivning v. Troels Vorre; 2+1 Idébureau v. Stephane Barbou des Places;<br />
Fakton Ventures BV v. Joek Kruiderink; Erwin Daalhuisen<br />
Ophavsret Henning Larsen Architects, KCAP Architects and Planners og JaJa architects<br />
FORSLAGETS IDE/VISION<br />
Forslagets vision beskrives som bestående af en strategi med tre elementer og synergier mellem disse elementer.<br />
City of Knowledge<br />
Land of innovation<br />
Villages of generations<br />
Strategien er en ’proces og strategi, som stimulerer ny udvikling og transformation inden for den eksisterende<br />
by’. Synergierne illustreres som en mekanisk metafor med tandhjul og drivremme uden nogen nærmere<br />
analyse af eller forklaring på, hvad der skal generere synergien.<br />
HELHEDSPLAN<br />
Helhedsplanen indeholder de tre store enklaver med hvert sit tematisk definerede indholdspotentiale for<br />
sammenhængskraft. Landskabet tematiseres i en af enklaverne, som en hypermoderne konstruktion af et<br />
nyt produktions- og vandhåndteringslandsskab, benævnt Land of Innovation:<br />
Det er et stort kataloglandskab med en bæredygtig omend stærkt driftstung’‘über visionær’ agenda. Dommerkomiteen<br />
ser den største kvalitet i forslagets evne til at se landskabet som en sammenbindende faktor<br />
for boenklaver, uden at denne sammenhængskraft dog defineres nærmere.<br />
STRATEGI ELEMENTER SYNERGI<br />
HELHEDSPLAN<br />
Helhedsplanen indeholder de tre store enklaver med hvert sit tematisk definerede indholdspotentiale for<br />
sammenhængskraft. Landskabet tematiseres i en af enklaverne, som en hypermoderne konstruktion af et<br />
nyt produktions- og vandhåndteringslandsskab, benævnt Land of innovation.<br />
Land of innovation. omfatter primært Romdrup Ådal, Indkildedalen og Limfjordsstrøget. Området tænkes<br />
som et forsknings- og fritidslandskab, en fornyelse der indebærer store investeringer i landskabstiltag for<br />
9
at landbrugets barrierevirkning omdannes til et værdiskabende landskab, der servicerer byen. Forskning,<br />
nye dyrkningsafgrøder, nye testfunktioner, ny natur og rekreation står i kø for at betjene centrum.<br />
I takt med introduktion af alle disse programmer som Lokal Afledning af Regnvand (LAR), rekreation, forskning<br />
og urban farming kan man frygte at den eksisterende biodiversitet og nuværende naturtyper i Romdrup<br />
Ådal reduceres, evt. til rørskov og skov, et træk, der delvist vil sløre eksisterende topografiske landskabstræk.<br />
Eksempler til udvikling af dette Land of Innovation er ud over de allerede nævnte hovedprogrammer yderligere<br />
hårdt programmerede aktiviteter fra shelters, gravede søer og bakker, sansehaver, opholds- og aktivitetsnicher,<br />
klatre- og turskove, offroad og golf. Mellem Klarup og Romdrup udlægges boldbaner. (Eksisterende<br />
boldbaner flyttes dertil).<br />
Ny bebyggelse lægges omkring Universitetsboulevarden, Budumvej og Humlebakken i den sydvestlige del af<br />
universitetsområdet og i det vestlige Klarup og det nordlige Storvorde. En udbygnings- og fortætningsstrategi<br />
med varierede boformer langs strategisk definerede trafikforbindelser, nord-syd og øst-vest.<br />
Det foreslås, at letbanen flyttes til Universitetsboulevarden for at få et nyt centrum, som kan sammenbinde<br />
<strong>Aalborg</strong> Øst og Universitetsområdet.<br />
Dommerkomitéen finder, at dette kræver en omfattende fortætning, som vil tage lang tid at gennemføre, og<br />
derfor vil ventetiden for de ønskede integrationseffekter være urealistisk lang.<br />
Øjebliksbilled 2030<br />
STRATEGI<br />
Under overskriften Transformation beskrives delområdernes fremtidige egenskaber, og for de respektive<br />
delområder gives der et antal Eksempler og en Toolbox som programmæssige idéer til forandringer. Idéernes<br />
egenskaber beskrives med ikoner med benævnelsen Kriterier. Lokale ressourcer og mødesteder omtales<br />
kort men behandles ikke nærmere. Udviklingen af viden/erhverv beskrives som ’programmatisk synergi<br />
og rumlige forbindelser’. De internationale aspekter behandles ikke. Som kickstart af processen foreslås en<br />
buslinje og muligheden for at krydse Universitetsboulevarden.<br />
BÆREDYGTIGHED<br />
Forslaget anviser en pladskrævende vandstrategi der skal løse oversvømmelsesproblemer og regnvandsproblemer<br />
ved at give mulighed for vådområder. Lokal afledning af regnvand-løsninger (LAR) ses som en<br />
rekreativ ressource.<br />
Forslaget har fokus på forbindelsen til det nordlige <strong>Aalborg</strong> Øst og på udviklingspotentialer af de eksisterende<br />
bycentre samt på beskæftigelse af de lokale beboere med blandt andet Land of innovation.<br />
ORGANISATION<br />
10
Der redegøres for tidsplan og udviklingsproces for de tre delområder. Organisationsmodellen er et oplæg<br />
med businesscases og organisation for hvert af de tre delområder, som skal samarbejde for at skabe synergi<br />
– det er dog ikke beskrevet, på hvilken måde dette kan lade sig gøre.<br />
SAMMENFATTENDE VURDERING<br />
Dommerkomitéen finder, at forslagets analyse og vision har stor iderigdom og slagkraft, men med en noget<br />
uklar ide til gennemførelseskraften.<br />
Der gives en række innovative forslag til tiltag, målrettet de tre delområder, der præsenteres som et meget<br />
sympatisk om end noget optimistisk idékatalog.<br />
Hovedgrebet omkring landskabsdisponeringen friholder klart områdets sammenhængende landskabsstrøg/ådale<br />
og samler andre bebyggelser i eksisterende områder ved Universitetet og omkring Klarup Vest<br />
og i Storvorde, mens de mange programmer og tiltag i og omkring landskabet ikke i tilstrækkelig grad er<br />
knyttet til det konkrete landskabs fysiske form og formåen. Herunder det eksisterende landbrug. Den omfattende<br />
landskabsstrategi er heller ikke i tilstrækkelig grad bundet op på at kunne tilbyde urbane kvaliteter<br />
for eksisterende og nye boligområder.<br />
Den foreslåede omlægning af letbanen kræver en omfattende byfortætning, som måske aldrig gennemføres,<br />
og derfor vil ventetiden for de forskrevne integrationseffekter være urealistisk lange eller i værste fald<br />
ikke opnåelige.<br />
Ideerne i Land of innovation er derfor, på trods af den påskønnede store ambition og den gennemførte iderigdom,<br />
ikke umiddelbart let anvendelige og robuste strategier.<br />
Forslag 3 / 11553 City in between<br />
Udarbejdet af<br />
Allies and Morrison Urban Practitioners<br />
Bob Allies MA DipArch RIBA<br />
Underrådgiver:<br />
Juul | Frost Arkitekter v. Helle Juul, arkitekt MAA, Ph.d<br />
Rådgivere:<br />
SKM Colin Buchanan v. Adrian Cole (transport and movement; Landroom v. Peter Beard (landscape); Future<br />
Foundation v. Melanie Howard (future trends); Urban Delivery v. Simon Davis (delivery strategy); prof. Brian<br />
Edwards (sustainability)<br />
Ophavsret Allies and Morrison Urban Practitioners<br />
FORSLAGETS IDE/VISION<br />
Forslagets vision er at etablere et internationalt innovationsknudepunkt med et integreret fællesskab i det<br />
østlige <strong>Aalborg</strong>.<br />
Forslaget fokuserer på disse aspekter, og bearbejdningen af Klarup og Storvolde er derfor mere summarisk.<br />
Letbanen foreslås flyttet til Universitetsboulevarden og en omfattende fortætning langs Universitetsboulevarden<br />
skaber integration mellem <strong>Aalborg</strong> Øst og Universitetet.<br />
11
1. From city to nature 2. Redefinition of open space<br />
3. The in-between: working in different scales 4. A new skyline for <strong>Aalborg</strong> Øst<br />
5. Seamless stitching<br />
Øjebliksbilled 2030<br />
HELHEDSPLAN<br />
Helhedsplan/Landskabet i forslag 3 optræder som et redefineret åbent landskab med tilslutning til fjorden,<br />
hvor forslaget fremtræder som et åbent roligt landskab, - en mellemting mellem en park og et naturlandskab.<br />
Landskabet beskrives som ’genskabelse af det åbne landskab’ (redefining the open landscape).<br />
12
Landskabsstrukturen skaber en regional park mellem <strong>Aalborg</strong> Ø og Klarup med tilslutning til fjorden. En<br />
grøn/blå situation der etableres rundt om byen, der følger landskabets naturlige topografi og afspejler områdets<br />
historiske bebyggelsesmønster som et naturreservat, der skal adskille Universitet og <strong>Aalborg</strong> Ø fra<br />
landsbyerne i Klarup og Storvorde.<br />
Der placeres blandt andet lokale haver, urbane frugtplantager, nye vandelementer og potentielle ridefaciliteter.<br />
Der foreslås nye orienteringspunkter på strategiske steder (blandt andre kirkerne) med høje<br />
bygninger ved Universitetsboulevarden. I mellemrummene mellem bebyggelser ligger: Bymæssig skov, fælles<br />
haver, frugthaver, kolonihaver og supplerende plantninger.<br />
Ny bebyggelse lægges primært langs transportkorridorer – Universitetsboulevarden, Kildeparken og en ny<br />
større bebyggelse anlægges i Romdrup Ådal.<br />
STRATEGI<br />
Forslaget har en tydelig strategisk tilgangsvinkel til opgaven og lancerer en serie nøglestrategier for at<br />
realisere visionen:<br />
By/natur/landsbyer<br />
Mellemrummet – arbejde med forskellige skalaer<br />
Skabe intensitet langs transportkorridorer<br />
Etablering af mødesteder for social udvikling<br />
Blanding af ejerskabsformer og anvendelser<br />
Urban akupunktur – problemfri sammenføjning<br />
En ny skyline for <strong>Aalborg</strong> Øst<br />
Nøglestrategierne omsættes i 10 transformationsprojekter, herunder anden placering af letbanen til Universitetsboulevarden.<br />
Transformationsprojekterne fungerer både som kickstart og som en måde at drive<br />
processen på. Viden/erhverv beskrives generelt som Knowledge Town koblet til Universitetet. Lokale ressourcer<br />
og det internationale aspekt beskrives ikke nærmere.<br />
BÆREDYGTIGHED<br />
Teamet foreslår, at der skal ske en ændring af landskabsdriften for at styrke en ny biodiversitet, der ikke<br />
rigtigt synliggøres, men formodes at omfatte ’parklandskabets’ nye vådområder, skovplantning imellem<br />
andre kulturskabte, som græsning og energiafgrøder i landskabet.<br />
Forslaget anviser en ny stærk nord-sydgående forbindelse langs den eksisterende cykelrute for at imødegå<br />
social ensartethed, og det anviser et regulært madmarked med mulighed for billige stader og<br />
´popuprestauranter´ og butikker, der appellerer til områdets studerende og etniske/internationale mangfoldighed.<br />
Forslaget udmærker sig ved en stor indlevelse i områdets sociale udfordringer og forslaget har sat fokus på,<br />
at udviklingen skal bidrager til et løft af hele området, nedbrydning af sociale barrierer, lokal jobskabelse og<br />
kompetenceudvikling. Bl.a. foreslås det at renoveringen gennemføres af lokale borgere og at AAU bruger<br />
renoveringen til udvikling af ny viden, at der oprettes en genopretnings fond med fokus på business og social<br />
entrepreneurship, en ’community bank’, et ’centre for cultural exchange’ og en ’language school’, som en<br />
blanding mellem inkubatormiljø, boliger og arbejdspladser.<br />
ORGANISATION<br />
Der gives interessante forslag til forskellige styringsinstrumenter og tillige en organisationsmodel. Forslaget<br />
er imidlertid beskrevet på et temmeligt generelt niveau. Forslaget indeholder ligeledes en tidsplan med<br />
aktiviteter og transformationsprojekter.<br />
SAMMENFATTENDE VURDERING<br />
Forslag 3 har en tydelig vision og et handlingsorienteret oplæg med strategier og transformationsprojekter.<br />
Forslagets udmærker sig ved en klar og konsistent brug af konkrete nøglestrategier, hvor ikke mindst den<br />
nye skyline er særligt for forslaget. Nøglestrategier der virker præcise og gennemtænkte og som bevidst<br />
stræber efter at lave synergi mellem en planlægnings proces’s mange dele.<br />
Dommerkomiteen finder dog, at strategierne og projektet i nogen grad har en for generel karakter uden<br />
nærmere beskrivelser eller uddybninger, hvor bearbejdningen af Klarup og Storvolde står mindre fremtrædende<br />
til fordel for fokuseringen på det østlige <strong>Aalborg</strong>.<br />
Dommerkomiteen finder også, at landskabsanalysen ikke lægger nok vægt på de naturgivne forhold. Forslaget<br />
beskriver f.eks. ikke på et strategisk niveau, hvordan man kommer frem til de kommende formodede<br />
naturdrevne forhold, fra det nuværende produktionslandskab. Hvorfor forslagets store landskabsstruktur<br />
bliver noget statisk/generel i sin fremstilling af et ’åbent’ landskab, der mangler mere nuancerede rumlige<br />
13
landskabsbetragtninger, på både et identitets- og programmæssigt niveau. Formmæssigt lander resultatet<br />
derfor et lidt stift, formelt eller symbolsk sted midt mellem park og kulturnatur.<br />
Mobilitet og trafik er henholdsvist behandlet som motor og generator for udbygningsstrategier omkring<br />
blandt andet Universitetsboulevarden, hvorfor forslaget helt er bundet op på en omlægning af Letbanen.<br />
Dommerkomiteen finder, at dette ikke giver tilstrækkelig robusthed i forhold til planlægning af trafik, bosætning<br />
og <strong>fase</strong>udbygning.<br />
DELT VINDER af Fase 1<br />
Forslag 4 / 10097 Landskab in between<br />
Udarbejdet af:<br />
Tegnestuen Vandkunsten<br />
Jan Albrechtsen, partner; Pernille Schyum Poulsen, partner; Morten Kjer Jeppesen; Emma Hansson; Luna<br />
Fruensgård; Camilla Libonati; Ulrik Fenger Mathiasson<br />
Underrådgivere:<br />
Hausenberg v. Nicolai Carlberg; Esbensen Rådgivende Ingeniører v. Olaf Bruun Jørgensen; Sloth Møller<br />
Rådgivende Ingeniører v. Gerd Schneider; Tyréns v. Per Eneroth; ICP v. Per Nyborg; professor Peter Maskell,<br />
M.Sc., Ph.d, Dr. Merch., CBS<br />
Konsulent: Hededanmark<br />
Ophavsret Tegnestuen Vandkunsten<br />
FORSLAGETS IDE/VISION<br />
Med landskabet som et centralt kvalitetsbærende tema ønsker teamet bag forslag 4 at udvikle og konkretisere<br />
de eksisterende bebyggede områder med et større identitetsmæssigt indhold og binde dem sammen<br />
med nye moderne infrastrukturelle tiltag. Forslaget har et handlingsorienteret strategisk afsæt i otte strategier,<br />
som bruges i udviklingen af helhedsplanen og delområderne. Inden for hver strategi lanceres en lang<br />
række detaljeforslag:<br />
Boformer – Fortæt<br />
Mobilitet – Forbind<br />
Mødesteder – Overlap<br />
Lokale ressourcer – Integrer<br />
Landskabet – Genopret<br />
Det internationale – Forstærk<br />
Viden og erhverv – Bland<br />
Bæredygtighed – Bæredygtig udvikling<br />
14
Fra satelitby til selvstændig bydel<br />
HELHEDSPLAN<br />
Projektets titel er symbolbærende for projektets intention: Byen i landskabet - Landskabet i byen, som<br />
’Landscape in between’.<br />
Landskabsstrukturen indgår derfor i en ’dialektik’ omkring emnerne: Byen i landskabet – Landskabet i byen.<br />
Landskabet skal have direkte afsmitning på byen og omvendt, fordi landskabet er det centrale ’rum’ og den<br />
store attraktion i det østlige <strong>Aalborg</strong>. Byenhederne inklusive landsbyerne Klarup og Storvorde samles i en ny<br />
landskabelig struktur med udpegning af de helt unikke landskabelige kvaliteter, hvor de åbne flader i landskabet<br />
binder de mange byenklaver og beboelsesøer sammen. Der sikres dermed sammenhængende ubebygget<br />
landskab fra Indkildedalen – Romdrup ådal – Limfjordslandet - og kiler i industriområdet ved Tranholmvej<br />
fastholdes i fabriksbyen.<br />
Forslaget placerer ny bebyggelse ved de unikke naturkvaliteter som afslutninger af enklaverne. Bebyggelsesenklaverne<br />
bevares adskilt af de større landskabsstrøg. Klarup og Storvorde afrundes og i Klarup særligt<br />
i den vestlige del, hvor der i Storvorde udbygges flere steder omkring hele byen, bl.a. sydvest. Bebyggelsesfortætning<br />
sker i Universitetsområdet og i boligområderne i <strong>Aalborg</strong> Ø. Erhvervsområdet ved Tranholmvej<br />
fortættes ligeledes med byggefelter på kanten af landskabet. Desuden byder forslagets på nogle nye kombinationer<br />
af boligtyper og områder, f.eks. ’storvillaer’ i socialt udsatte områder, høje huse i åbne landskaber,<br />
etc., der på overraskende vis udfordrer opgavens traditionelle sociale spektrum ved at tænke ud af<br />
boksen.<br />
Forslaget gør mange steder noget ud af at imødekomme samspillet mellem boliger og grønne aktiviteter. I<br />
dag har rummene mellem <strong>Aalborg</strong> Øst- bebyggelserne mange grønne restarealer, som også kan danne barrierer,<br />
der giver manglende sammenhængskraft. På den baggrund anviser forslaget at bygge en parkbro, så<br />
den nordre Bundgårdspark forbindes med Universitetsområdet.<br />
Der tænkes bredt i rekreation/motion med mødesteder i byområderne og i landskabet, og flere rekreative<br />
stier foreslås etableret til gang, cykling, ridning m.m. og med adgang til Limfjorden. Der foreslås etablering<br />
af et vådlandskab i dale og ved fjorden. Vådlandskaber der ikke kun er strategiske grønne bufferzoner og<br />
grønne friområder, men som dobbeltfunktionaliseres i afhjælpning af klimaproblemer.<br />
Der opfordres til mere biodiversitet ud fra devisen: Mere natur er lig med større biodiversitet. Skove nyetableres<br />
på Romdrup Bakke. Strandenge og åer genoprettes med søer og vådområder ved Limfjorden, hvor<br />
landskabet genoprettes med mere naturlige habitater.<br />
Forslagets ’kickstartere’ er mangestrengede og rummer stor indlevelse i forstadens problematik og områdets<br />
sociale udfordringer. Udviklingen skal bidrage til at løfte hele området, med nedbrydning af sociale<br />
barrierer, lokal jobskabelse og kompetenceudvikling, sammen med en sikker fornemmelse for også at inddrage<br />
landskabet som kickstart: Parkbroen over Universitetsboulevarden, Den internationale Plads, Romdrup<br />
Å genoprettes, etablering af våde enge på Romdrup Enge, skovrejsning på Romdrup Bakke.<br />
15
Øjebliksbilled 2030<br />
STRATEGI<br />
Strategierne er klart og overskueligt indbygget i organiseringen af planlægnings<strong>fase</strong>ns forskellige indsatser,<br />
der beskrives og navngives som separate strategier under følgende navne: Mødesteder, Lokale ressourcer,<br />
Viden/erhverv og endeligt Det internationale. Mødestederne beskrives med forskellige typologier<br />
og eksempler og er tillige indplaceret strategisk i planen. Lokale ressourcer uddyber og beskriver hvilke<br />
lokale indsatser man skal fokusere på og beskæftige sig med i udviklingsprocessen af de konkrete planer.<br />
Viden/erhverv understøttes af en funktionsblanding der udpeger flere muligheder, og i Det Internationale<br />
behandles, hvordan dette felt kan udbygges, som forstærkning med blandt andet nye green-techvirksomheder<br />
og Bazaren <strong>Aalborg</strong> Øst.<br />
BÆREDYGTIGHED<br />
Der foreslås blandt andet en low-tech-elbus, der kører i loop mellem Universitetsområdet og <strong>Aalborg</strong> Øst,<br />
men mere strategisk også nøje overvejelser over sammenhæng, synergi og rentabilitet mellem forskellige<br />
transportformer. Naturgenopretningsstrategierne operer med de afledte konsekvenser: Mere dyreliv og<br />
biodiversitet, samt med vådlandskaber som middel til at afhjælpe klimaproblemer som oversvømmelser,<br />
ligesom der blandt andet i udbredt grad forslås grønne tage på nybyggeri. Forslaget indeholder tillige interessante<br />
elementer omkring synlige elementer som håndtering af vand, miljømæssig bæredygtighed generelt<br />
og grønt kontor etc.<br />
Forslaget indeholder rigtig mange gode strategier for social bæredygtighed, der kobles med økonomisk<br />
bæredygtighed. Der foreslås blandt andet etableret en socioøkonomisk virksomhed, der kan styre driften af<br />
tre større urbane haver, hvor de lokale kan købe andele. Haverne fungerer som små integrationsmaskiner<br />
for områdets beboere og produktionen leverer til nærområdets restauranter og cafeer.<br />
ORGANISATION<br />
Tidsplan med aktiviteter og kickstart-projekt beskrives i forslaget. Organisationsmodel og proces beskrives<br />
detaljeret. Under Østgruppen, som består af hovedinteressenterne, skal der være tre tematiske grupper<br />
rettet mod Trafik/Byggeri, Viden/Vækst/Erhverv og Byliv/Offentlige rum. Som en særlig del af organisationen<br />
oprettes et Grønt Kontor, som skal være et centralt dialog- og formidlingscenter. Et særskilt afsnit analyserer<br />
detailhandelsforsyningen.<br />
SAMMENFATTENDE VURDERING<br />
Forslaget giver et overbevisende bud på både lokalområdet det østlige <strong>Aalborg</strong> og på de mange generelle<br />
problematikker, der præsenteres i City in between, - som en del af forstadskonkurrencernes store emne.<br />
16
Forslaget er ret enestående, fordi det også er et eksemplarisk forslag på en metode, der synes særligt velegnet<br />
til denne opgavetype.<br />
Forslaget opbygges igennem en strategisk metodik, hvor konkurrencens mange forstadsproblematikker<br />
behandles efter en pragmatisk tilgang, der konsekvent udpeger konkrete løsningsforslag, systematisk behandlet<br />
på baggrund af stor viden, erfaring og kendskab til feltet. Én efter én går man i kødet på de forskellige<br />
problemer - og én efter én frembæres detaljerede og inspirerede muligheder efter dette systematisk<br />
organiserede tålmodighedsarbejde. En metode der ikke leder til store visioner, men til arbejdsomme gennemprøvede<br />
praktikker.<br />
Forslagets succes med at forstå både den lokale og generelle agenda, synes at bygge på en meget stor evne<br />
til at lytte efter, - eller i dette tilfælde netop evnen til at læse både programmet og stedet ind i forslagets<br />
konkrete strategier.<br />
Forslaget fremstår som et detaljeret og dygtigt gennemarbejdet projekt, der på stort set alle områder har<br />
en klar og handlingsorienteret beskrivelse. Analyse, strategier, helhedsplan, delområder og detaljeforslag er<br />
overbevisende bearbejdet og hænger godt sammen.<br />
Forslaget gør mange steder noget ud af at imødekomme samspillet mellem boliger, nye boformer og grønne<br />
arealer og aktiviteter og i kraft af denne indlevelse og indsigt i forstadens kvalitetsdannelse er forslaget<br />
også markant.<br />
Dommerkomiteen finder forslaget robust, sympatisk og som et realistisk bud på den stillede konkurrenceopgave<br />
med fokus på sammenhæng og helhedtænkning, der opnås via en kvalitetsmæssig opdatering af<br />
enklavestrukturen, der opbygges på baggrund af områdets landskabelige potentialer og merværdier.<br />
Forslaget har desuden gennemtænkte, gode og realistiske kickstart-projekter, der tager sigte på at sammenbinde<br />
og genoprette byen socialt og stedsmæssigt i syd og nord med øst og vest, og med landskabet i<br />
en overbevisende forståelse af naturgrundlaget og biodiversiteten, der hviler på områdets naturlige forudsætninger<br />
og muligheder. Som f. eks. vådområder i Romdrup Ådal og ved Limfjorden<br />
Forslaget gør meget ud af at forfatte landskabet som et af forstadens centrale rum- og identitetsbærende<br />
elementer, der dels definerer boliggrundlaget og organiseringen af byområdet og bytypen, som overgangen/kanten<br />
mellem by og land i rumlig henseende.<br />
Dommerkomiteen har derfor udpeget dette forslag som delt vinder af <strong>fase</strong> 1 med invitation til at gå videre<br />
til <strong>fase</strong> 2 i konkurrencen.<br />
DELT VINDER af Fase 1<br />
Forslag 5/ 24687 City in nature<br />
Udarbejdet af:<br />
SCHØNHERR<br />
Rikke Juul Gram, partner, landskabsarkitekt MAA; Torben Schønherr, senior partner, arkitekt MAA MDL;<br />
Birthe Urup Nygaard, konkurrenceansvarlig, landskabsarkitekt MAA; Ingrid Terpager Hansen, landskabsarkitekt<br />
cand. Arch; Stine Hedelund Andersen, stud. Arch; Rasmus Stougaard, arkitekt MAA, Henning Thomsen,<br />
arkitekt; Heidi Daggry, mediegrafiker<br />
Underrådgivere:<br />
Rambøll v. Ann Nolan, associate, BEng, CEng, MICE; Thomas Leerberg, projektchef, arkitekt MAA; Waleed<br />
Yagoub, senior engineer, BSc, MSc, Ph.D., CEng, MIMechE, MCIBSE, MInstP; Matthew Harris, transport planner,<br />
BA, MSc<br />
BIG v. Andreas Klok Pedersen, partner, arkitekt MAA<br />
Konsulenter:<br />
Tredje Natur v. Flemming Rafn Thomsen, partner, arkitekt MAA MDL; Ole Schrøder, partner, arkitekt MAA;<br />
Anna Magdalene Sissela Michalsdotter Andersson, arkitekt; Monica Galiana, arkitekt<br />
ACT v. Rasmus Andersen, partner, arkitekt MAA<br />
Specialister:<br />
BBN Consult v. Bjarne Boye Nielsen; Malene Freudendal-Pedersen, adjunkt<br />
FORSLAGETS IDE/VISION<br />
Forslaget har fokus på landskabet og de grønne byrum. I indledningens forord angives temaet: ’Landskabet<br />
udfoldet som en bæredygtig, oplevelsesrig og sammenhængsskabende struktur er dette forslags hovedgreb’.<br />
17
Den omfattende analyse i angiver forudsætninger og handlingsmuligheder inden for flere områder:<br />
Forstaden – svag sammenhængskraft, ikke bæredygtigt<br />
Landskabet – uudnyttet potentiale<br />
Vandet – LAR-kredsløb, rekreation<br />
Boformer – fra individualisering til fællesskab<br />
Mobilitet – cykel, eldrevne køretøjer<br />
Mødesteder – kritisk masse, modalskiftet som mødested<br />
Lokale ressourcer – klynger, teknologiske knudepunkter<br />
Programmatiske bindinger<br />
<br />
Nutidig bebyggelse Byen Landskaber+havebyer<br />
Den grønne kant Skovbakken Fuldendt landskab City in nature/Nature in city<br />
HELHEDSPLAN<br />
Landskabet behandles grundlæggende og mest overbevisende i dette forslag. Idet forslaget opererer med<br />
landskabet som ’den store fortælling’- altså nøglen til at forstå forstaden, som grundlag for en helt ny gedigen<br />
bæredygtig udvikling. En udvikling der ser forstaden ikke som projekt, men som et ’landskabsobjekt’<br />
med kulturelt definerede naturdrevne muligheder, der byder på ganske realistiske og robuste muligheder<br />
for forstadsboligtilbud.<br />
På baggrund af et analytisk fremskrevet greb af dannelseslandskabets topgrafiske strukturer, behandles<br />
landskabet som det afgørende ’grundlag’ eller redefinerende lag for disponeringen af eksisterende som<br />
kommende bosætningsområder. Landskabet betragtes her som de ’dybe’ strukturer, der definerer grænsedragninger<br />
mellem bosætninger.<br />
18
Forslaget tager udgangspunkt i de lokale forudsætninger: <strong>Aalborg</strong>s bebyggelsesmønster, den historiske<br />
udvikling, med geologi, topografi og mere sanselige medspillere som vinden og vandet, for at undersøge og<br />
tilrettelægge, hvordan man kan bygge i landskabet på nye måder.<br />
Forslaget indeholder begreber som Naboskabet med naturen: Det storladne og ressourcefyldte landskab<br />
som en strukturerende katalysator for identitet, sundhed og oplevelser. Landskabet som medspiller, hvor<br />
samspillet by/land illustreres som et sammenhængende landskab fra Indkildedalen – Romdrup Ådal – Limfjordslandet,<br />
hvor landskabet genoprettes med mere naturlige habitater.<br />
Ny bebyggelse lægges i kanten af Romdrup Bakke med en ny bebyggelsetype, der udlægges med en byfortætning,<br />
der prøver at formulere et fællesskab. Ny bebyggelse lægges ligeledes i universitetsområdet og<br />
som en fortætning i erhvervsområdet ved Tranholmvej.<br />
’Klarvorde ’ er et interessant som bud på nye selvstændige boenheder på bakkekanten rundt om Romdrup<br />
Bakke. Det anviser en bevidst naturstrategi, der giver klare rumlige betragtninger om kanten mellem by –<br />
land. En særlig udfordring fordi det lægges på beskyttede områder.<br />
Forslaget peger på den tætte by med kant mod landskabet, som en klar illustration af samspillet by/land og<br />
forskellen mellem at bo i landskabet/naturen og inde i byen, omkrandset af grønne kanter. Disse principper<br />
er overbevisende som diagram, mens de rumligt og identitetsmæssigt er vagt illustreret.<br />
Øjebliksbilled 2030<br />
STRATEGI<br />
Mens landskabstænkningen er indgående udfoldet, er forslagets øvrige strategiske indhold meget generelt<br />
beskrevet. I forslaget bearbejdes Mødesteder og Viden/erhverv således på et helt generelt niveau.<br />
BÆREDYGTIGHED<br />
19
Forslaget kommer med et interessant bidrag til både en generel bydiskussion og til det specifikke spørgsmål<br />
om <strong>Aalborg</strong>s bæredygtige udvikling, fordi det tydeligt peger på en anden måde at gribe spørgsmålet an på.<br />
Forslagets fokus på ‘natur’ er her det springende punkt. Ideen er ikke endnu en gang at regulere landskabet,<br />
denne gang mere effektivt, så der ikke sker oversvømmelser. Men at ændre landskabet langt mere grundlæggende,<br />
ikke som landskab, men som ’natur’. Som et princip, der giver områder, der i dag er reguleret af<br />
mennesker (primært landbrugsindustri) tilbage til naturlige kredsløb. En art kvalificeret tilbagetrækningsplan.<br />
Forslagsstillerne mener, at mennesket skal bo i tæt relation til disse nydannede / genoprettede naturområder.<br />
Forslaget peger ikke blot på en mere etisk, men også mere æstetisk måde at gå til bæredygtighedsspørgsmålet<br />
på, hvor denne ’naturbærende’ bymodel muligvis vil kunne have en større positiv indflydelse på<br />
vores adfærd end den almindeligvis anvendte fortætningsdoktrin har.<br />
Forslaget giver mulighed for at borgerne i hverdagen kommer tæt på eller helt ud i naturen, og dermed forstår<br />
sig selv som en del af den ’nye’ naturs præmisser: Her igennem skabes et bevidsthedsmæssigt fundament,<br />
der kan danne grundlag for al den adfærdsændring, der er nødvendig for at skabe en bæredygtig<br />
forstad.<br />
Forslag 5 stiller overordnet/principielt det utålmodige spørgsmål: Er det måske på tide, at vi forsøger at<br />
finde ud af om forstadsbyen, hvis vi bygger den på en helt særlig måde, faktisk kan hjælpe os med at genskabe<br />
naturen og biodiversiteten som bogrundlag?<br />
ORGANISATION<br />
I forslaget beskrives tidsplan og proces grundigt med angivelse af specifikke projekter. Organisationsmodellen<br />
angiver en rådgiverstyret proces, der kobles til den kommunale organisation. Under Lokale ressourcer<br />
foreslås et investeringsselskab og forskellige finansieringsmuligheder for at kickstarte udviklingen. Det<br />
Internationale bearbejdes ikke specifikt.<br />
SAMMENFATTENDE VURDERING<br />
Forslaget har særligt fokus på landskabet som udviklingsredskab og er konsekvent udviklet med dette som<br />
udgangspunkt. Redegørelsen er systematisk, indsigtsfuld og velargumenteret.<br />
Dog kan man kritisere forslaget for indimellem at overdrive ’den store fortællings’ muligheder og dermed<br />
lade strategien få et opulent bagslag. Dommerkomiteen mangler f.eks. en belysning af enkelheden i anvendelsen<br />
af de mange grønne strategier og tiltag, ikke mindst hvordan de lader sig organisere i henhold til en<br />
almindelig planproces, så de ikke kun fremstår som æstetiske elementer.<br />
Det er især forslagets indgangsvinkel og ambition til det bæredygtige, der har fascineret dommerkomiteen.<br />
De sidste 50 år har planlæggere og politikere udtrykt idealer om fortætning frem for spredning og decentralisering,<br />
som en udmærket følge af by-og landzoneloven, uden at de strategier, ligegyldigt hvordan de blev<br />
solgt, rigtigt har kunnet udrydde drømme om at bo tæt på jorden og naturen.<br />
Forslag 5 bryder modigt denne tankegang ved at undersøge, hvordan en decentral byudvikling, måske både<br />
kan være bæredygtig og komme de essentielle forstadsdrømme om at bo i naturen i møde. Essensen af<br />
forslaget læser dommerkomiteen som en mulighed for på ny at etablere forstaden som ’havebyen’, ikke blot<br />
som en gennemreguleret kolonihaveby, men nu i en opdateret bæredygtig vision med naturen, som city-innature.<br />
Dommerkomiteen har derfor udpeget dette forslag som delt vinder af <strong>fase</strong> 1 med invitation til at gå videre<br />
til <strong>fase</strong> 2 i konkurrencen.<br />
KOLOFON:<br />
Tekster:<br />
Kristine Jensen, Fagdommer<br />
Mats Olsson, Fagdommer<br />
Tom Nielsen, Fagdommer<br />
Bodil Henningsen, Rådgiver, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Anne Mette Boye, Rådgiver, Bascon/Metopos<br />
Redaktion:<br />
Anne-Mette Bølling, Arkitektforeningens Konkurrenceafdeling<br />
Layout/grafik:<br />
Anne Mette Boye, Bascon/Metopos<br />
Dato: 19. juni 2012<br />
20
Dommerkomiteens underskrifter<br />
21