AKF Nyt 2/2004 - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
AKF Nyt 2/2004 - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
AKF Nyt 2/2004 - Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> 2/<strong>2004</strong><br />
Ledelse i uddannelsessammenhænge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .3<br />
af uddannelseschef Annemette Digmann <strong>og</strong> konsulent Lone Nordskov Nielsen<br />
Den vordende demokrat mister engagementet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .9<br />
af professor dr.phil. Bo Jacobsen <strong>og</strong> studentermedarbejder Flemming T. Jensen<br />
I kølvandet af PISA – Fire analyser af skolefaktorers betydning . . . . . . . . . . . . . . .14<br />
af forsker Beatrice Schindler Rangvid<br />
Aftaler mellem kommune <strong>og</strong> stat i de skandinaviske lande . . . . . . . . . . . . . . . . . .19<br />
af docent Olaf Rieper<br />
Kvalitetsvurdering af performativ kunst . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .23<br />
af professor Jørn Langsted<br />
Aspekter af indvandrernes integration i Danmark . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .30<br />
af forsker Kræn Blume Jensen<br />
Prostitutionsforståelser blandt danske <strong>og</strong> svenske politikere . . . . . . . . . . . . . . . .37<br />
af cand.scient.soc. Stinne Louise Hansen <strong>og</strong> cand.scient.soc. Vibeke L. Jensen<br />
Udenlandske studerende i hovedstadsregionen – hvordan kan det gøres bedre? 40<br />
af forskningsleder Torben Pilegaard Jensen <strong>og</strong> forsker Ulla Højmark Jensen<br />
Øturisme <strong>og</strong> turismemultiplikatorer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .43<br />
af seniorforsker Jie Zhang<br />
Billedfortegnelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50<br />
Nye publikationer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51<br />
Igangværende projekter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
2 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong>
Ledelse i uddannelsess<br />
a m m e n h æ n g e<br />
Ledelse har afgørende betydning i<br />
uddannelsesinstitutionerne. En uddannelsesinstitution<br />
er en særlig<br />
form for virksomhed, men den har<br />
mange træk til fælles med andre organisationer,<br />
der er befolket med højtuddannede<br />
fagprofessionelle, der er<br />
vant til at lede sig selv. I denne artikel<br />
beskriver uddannelseschef Annemette<br />
Digmann <strong>og</strong> konsulent Lone<br />
Nordskov Nielsen, Uddannelsesafdelingen,<br />
Århus Amt, n<strong>og</strong>le af de udfordringer,<br />
som ledere af uddannelsesvirksomheder<br />
står overfor. 1<br />
Kendetegn ved ledelse af <strong>og</strong> i uddannelsesinstitutioner<br />
I mødet med uddannelsessystemet kan man<br />
iagttage to grundlæggende scener for ledelse:<br />
S kolelederens ledelse af skolen <strong>og</strong> lærern e s<br />
ledelse i klasserummet.<br />
Lærerens ledelse i klasserummet er ke n d et<br />
egnet af en tydelig asymmetrisk relation, der<br />
er funderet i stor faglige nive a u f o r s kel, af alders-<br />
<strong>og</strong> kulturforskelle, forskelle i status <strong>og</strong><br />
værdier <strong>og</strong> ikke mindst af, at der på tydelig<br />
vis er kontrol <strong>og</strong> magt på spil i relationen. På<br />
denne ledelsesscene er der udbredt ko n s e n s u s<br />
om, at ledelse er et acceptabelt, legitimt <strong>og</strong><br />
n ø d vendigt vilkår – <strong>og</strong> at relationen er ke n d et<br />
egnet ved asymmetri. I denne sammenhæng<br />
kan man betragte læreren som mellemleder.<br />
Men når han eller hun træder ind på den anden<br />
ledelsesscene – som medarbejder – skal<br />
den ledelseskasket, han eller hun har båret så<br />
selvfølgeligt i underv i s n i n g s rummet, tages af<br />
eller vendes om. Det er ikke nødve n d i g v i s<br />
n <strong>og</strong>et let rolleskifte. Det kræver en del fleksibilitet<br />
at afklæde sig lærerrollens magt <strong>og</strong> suverænitet<br />
<strong>og</strong> indtage medarbejderrollen.<br />
Ledelsesrelationen mellem medarbejdere<br />
<strong>og</strong> ledelse er præget af væsentlig mindre<br />
asymmetri end mellem lærer <strong>og</strong> elev. Her er<br />
i k ke tale om uddannelsesmæssig skævhed <strong>og</strong><br />
heller ikke store forskelle i alder, værdier <strong>og</strong><br />
l ivsstil. Men der er objektiv ledelsesmagt til<br />
stede, <strong>og</strong> derfor er relationen i k k e s y m m etrisk,<br />
selv om både lærere <strong>og</strong> ledere ofte ager<br />
e r, som om den er. Relationen er imidlert i d<br />
så forholdsvis flad, at rollerne ikke er særlig<br />
tydelige, <strong>og</strong> accept af ledelse som en nødve ndighed<br />
er ikke altid en selvfølgelighed.<br />
I uddannelsessystemet er begreber som<br />
dannelse, demokrati, magt <strong>og</strong> forhold til autoriteter<br />
i fokus. De er uafladeligt på spil, både<br />
som elementer i pensum, som en del af und<br />
e rvisningsprocessen eller af produktet.<br />
Lærere kan indtage forskellige lederroller <strong>og</strong><br />
u d ø ve forskellige ledelsesstile. Vores indtry k<br />
e r, at lærere som oftest udviser høj grad af autonomi<br />
<strong>og</strong> faglig stolthed <strong>og</strong> sætter pris på råd<br />
e rum <strong>og</strong> metodefrihed. Kravet til selvstændighed<br />
er <strong>og</strong>så stort; læreren er solist/solitær<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 3
4 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
leder med deraf følgende magt – <strong>og</strong> risiko for<br />
ensomhed. Når læreren er leder, er det vigtigt,<br />
at man gør, hvad man siger! At man i mere<br />
end en forstand opfører sig eksemplarisk.<br />
Dette må <strong>og</strong>så gælde den anden ledelsesscene,<br />
hvor relationen mellem leder <strong>og</strong> underviseren<br />
– som medarbejder – er meget mere<br />
uklar <strong>og</strong> utydelig. Det kommer bl.a. til udtry k<br />
ve d, at ledelsen ofte betegnes som »administrationen«,<br />
<strong>og</strong> at der ikke sjældent er modstand<br />
mod ledelse hos en stor andel af underv<br />
i s e rne <strong>og</strong> en tilsvarende »ledelsesbeske d e nhed«<br />
hos ledergru p p e n .<br />
Det stiller på den ene side krav om, at man<br />
som leder indgår i en dial<strong>og</strong> om ledelsesfunktionen<br />
<strong>og</strong> påtager sig ledelsesopgave rne; på<br />
den anden side stiller det krav om medledelse<br />
<strong>og</strong> følgeskab fra læreren som medarbejder.<br />
Med to ledelsesscener i samme orga n i s ation<br />
er det nødvendigt, at de i deres form <strong>og</strong><br />
værdisæt forholder sig til hinanden. Det er<br />
n ø d vendigt, at der er en stor grad af ove r e n sstemmelse,<br />
<strong>og</strong> at de bevidst forholder sig til<br />
hinanden. Og frem for alt en tydelighed i roll<br />
e rne, i asymmetrien <strong>og</strong> i magtstru k t u r e rn e .<br />
Som organisatorisk system vil vi karakterisere<br />
uddannelsessystemet som et løst ko bl e t<br />
system. Det vil sige, at der ikke er klare organ<br />
i s a t i o n s d i a grammer med faste <strong>og</strong> på forhånd<br />
g ivne relationer mellem systemets delelement<br />
e r. De er derimod løse, foranderlige <strong>og</strong> diffuse.<br />
Her er usynlige beslutningsstru k t u r e r,<br />
ringe grad af koordinering, mange stiltiende<br />
ove r e n s komster <strong>og</strong> få eksplicitte reg l e r. Metaforen<br />
»den anarkistiske fodboldbane« har<br />
været benyttet om uddannelsessystemet: her<br />
er banen rund; der er adskillige mål placeret<br />
tilfældigt på den; spillerne kan komme <strong>og</strong> gå,<br />
som de vil; de kan kaste nye bolde ind, hvo rnår<br />
de vil; de kan sige »det er mit mål«, når<br />
som helst de vil. Hele spillet finder sted på en<br />
skrånende bane, <strong>og</strong> spillet spilles som om, det<br />
g iver mening.<br />
Denne anarkistiske organisation er ke n d et<br />
egnet af uforudsigelighed <strong>og</strong> stilen som laissez<br />
faire; her er frihed til soloprojekter <strong>og</strong> ris<br />
i ko for alenehed; her er ikke meget ove r bl i k ,<br />
men frihed for solidaritet <strong>og</strong> fællesskab – <strong>og</strong><br />
her er ledig magt. Og hvis den, der har den<br />
f o rmelle magt ikke af <strong>og</strong> til påtager sig den,<br />
overlades det til medarbejderne at slås om<br />
magten.<br />
Vi mener ikke, at »den anarkistiske fodboldbane«<br />
er den orga n i s a t i o n s f o rm, der<br />
bedst er egnet til at møde uddannelsessystemets<br />
udfordringer. Der er i stedet brug for en<br />
udviklingsorienteret, proaktiv strategisk organisation.<br />
Alle de omtalte elementer stiller krav om<br />
ledelseskraft, <strong>og</strong> at lederen påtager sig ledels<br />
e s o p gave rn e !<br />
Ledelsesopgaven i uddannelsessammenhænge<br />
Og hvad er det så for en form for ledelse,<br />
der er brug for?<br />
I et forskningsprojekt om offentlig ledelse,<br />
som Århus Amt har afsluttet i 2003,<br />
viste det sig, at både ledere <strong>og</strong> medarbejdere<br />
– <strong>og</strong>så på uddannelsesområdet – betragter<br />
ledelse som et konstituerende fænomen. 2<br />
Det betyder, at ledelse har afgørende betydning<br />
for det, der kan <strong>og</strong> skal forgå på arbejdspladserne,<br />
<strong>og</strong> når ledelse har afgørende<br />
betydning, så må lederne tage sig selv <strong>og</strong> deres<br />
ledelsesfag alvorligt.<br />
Resultaterne fra forskningsprojektet viser<br />
imidlertid, at lederne ikke altid i tilstrækkeligt<br />
omfang tager deres »lederi« alvorligt.
De væsentligste ledelseshandlinger<br />
At skabe rum <strong>og</strong> rammer er det væsentligste<br />
element i det konstituerende ledelsesarbejde.<br />
Næst efter dette er de væsentlige ledelseshandlinger:<br />
at være rollemodel, historiefortæller<br />
<strong>og</strong> visionær strateg. Når man »skaber<br />
rum«, sikrer man, at medarbejderne kan<br />
handle <strong>og</strong> bruge deres ressourcer, men det er<br />
ikke tilstrækkeligt kun at etablere frirummet;<br />
lederen skal desuden sikre, at retningen er<br />
klar <strong>og</strong> sørge for, at der er plads til, at alle<br />
kan reflektere over deres handlinger. At<br />
etablere rammer drejer sig bl.a om at skabe<br />
den organisationsform, der sikrer, at opgaverne<br />
løses bedst muligt, <strong>og</strong> at omverdenskravene<br />
imødekommes.<br />
Lederne er i deres handlinger både kulturbærere<br />
<strong>og</strong> -skabere; men det er de færreste<br />
ledere, der er klar over, hvor eksponerede de<br />
egentlig er i organisationen. Medarbejderne<br />
orienterer sig mod ledernes handlinger <strong>og</strong><br />
ikke mod de nedskrevne politikker, når de<br />
skal finde ud af, hvordan man agerer på arbejdspladsen.<br />
Her kan de set levendegjort,<br />
hvordan værdier som fx respekt <strong>og</strong> åbenhed<br />
skal forstås <strong>og</strong> leves.<br />
Lederne er ligeledes organisationens vigtigste<br />
historiefortæller både i det store <strong>og</strong> i<br />
det små. Historiefortæller er man både i ord<br />
<strong>og</strong> i handling, <strong>og</strong> der er således mange paralleller<br />
til rollen som forbillede, men opgaven<br />
rummer den ekstra dimension, at den giver<br />
mulighed for at præsentere ledelsesperspektivet<br />
ved mange forskellige lejligheder, hvis<br />
man er bevidst om muligheden.<br />
Endelig er det af afgørende betydning, at<br />
lederne kan tegne visionen for institutionen<br />
eller afdelingen <strong>og</strong> fastlægge den strategi,<br />
der kan føre til, at målene nås. Det er en<br />
væsentlig ledelsesopgave at formulere et bil-<br />
lede af en stærk vision for området <strong>og</strong> dernæst<br />
sikre, at ideerne kan blive til virkelighed.<br />
I denne beskrivelse har vi adskilt de fire<br />
væsentligste ledelseshandlinger, men der er<br />
stor overensstemmelse mellem dem. Det at<br />
skabe rum <strong>og</strong> rammer kan ikke lade sig gøre<br />
uden at være visionær strateg, <strong>og</strong> begge dele<br />
kræver, at man er historiefortæller både i ord<br />
<strong>og</strong> handling. De fire handlinger smelter således<br />
sammen til det, vi vil definere som konstituerende<br />
handlinger, der får afgørende betydning<br />
for organisationens opgaveløsning.<br />
Samtidig skal lederen kunne rumme, at der<br />
stilles modsatrettede krav om både at træde i<br />
karakter <strong>og</strong> holde sig i baggrunden.<br />
Lærerne stiller som medarbejdere modsatrettede<br />
krav til ledelse. På den ene side ønsker<br />
de en tydelig ledelse: kraftigere markering,<br />
professionalitet, tydelighed, konsekvens,<br />
gennemskuelighed, mere personalepleje<br />
<strong>og</strong> mere igangsættende ledelse. På den<br />
anden side ønsker de større uddelegering af<br />
ansvar, beføjelser <strong>og</strong> kompetencer fra ledelsen<br />
til medarbejdere, team <strong>og</strong> faggrupper.<br />
Umiddelbart kan de to bevægelser opfattes<br />
som modstridende, men de er først <strong>og</strong> fremmest<br />
udtryk for et ønske om at få et dynamisk<br />
samspil, hvor de to bevægelser er forbundne:<br />
for at kunne give medspil skal der<br />
være modspil, for at kunne levere medledelse,<br />
skal der være klar ledelse, for at<br />
kunne give følgeskab, skal der være tydeligt<br />
lederskab. Skal det lykkes for ledere at agere<br />
med succes i denne dobbeltbevægelse, er der<br />
brug for et refleksivt lederskab.<br />
Hvad beskæftiger ledere sig med?<br />
I praksis er det d<strong>og</strong> de færreste ledere, der<br />
har en arbejdsdag, der giver plads til analyse<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 5
6 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
<strong>og</strong> refleksion. Arbejdsdagen er i stedet<br />
præget af, at kravene er mange, arbejdsbyrden<br />
er stor, <strong>og</strong> at opgaverne skifter karakter<br />
mange gange i løbet af dagen. Lederne<br />
foretager sig forvirrende mange <strong>og</strong> meget<br />
forskellige ting, <strong>og</strong> de løser opgaverne efterhånden,<br />
som de dukker op. Lederne har forkærlighed<br />
for »handling« <strong>og</strong> agerer mestendels<br />
»reaktivt« i forhold til øjeblikkets behov.<br />
Der er ikke mange sikre holdepunkter i<br />
ledernes verden, de søger i mange retninger,<br />
<strong>og</strong> opgaverne er langtfra lagt til rette i en lineær<br />
pr<strong>og</strong>ression.<br />
Mange ledere fortæller, at de bl.a. har<br />
valgt at blive ledere, fordi de godt kan lide at<br />
have mange <strong>og</strong> hurtigt skiftende arbejdsopgaver.<br />
Men opgaven som visionær strateg lader<br />
sig sjældent løse på 10 minutter.<br />
De opgaver, som lederne opfatter som de<br />
vigtigste, er ikke nødvendigvis dem, de bruger<br />
mest tid på, snarere tværtimod. Tiden til<br />
de overordnede strategiske overvejelser <strong>og</strong><br />
refleksioner prioriterer lederne sjældent, selv<br />
om de næsten samstemmende vurderer, at<br />
det er væsentlige ledelsesopgaver. I den daglige<br />
ledelsesudøvelse lader lederne sig primært<br />
styre af de opgaver, der mere eller<br />
mindre tilfældigt kommer forbi. Ligeledes<br />
bruger de en stor del af tiden på opgaver, fx<br />
administration, som ikke nævnes, når de bliver<br />
bedt om at beskrive de væsentligste ledelseshandlinger.<br />
Hovedindtrykket er således, at der ikke er<br />
overensstemmelse mellem det, lederne beskriver<br />
som de vigtigste ledelseshandlinger,<br />
<strong>og</strong> de opgaver, som de faktisk løser.<br />
Der er mange forklaringer på, hvorfor det<br />
er sådan. Det er fx kun et lille mindretal, der<br />
angiver, at de selv tager ansvar for at prioritere<br />
deres tid. Flertallet bliver sat i arbejde af<br />
andre (både chefer <strong>og</strong> medarbejdere) <strong>og</strong> angiver,<br />
at deres pligtfølelse gør det vanskeligt<br />
for dem ikke at løse de opgaver, de bliver<br />
pålagt. En anden forklaring, vi møder, er, at<br />
lederne ved, hvordan de klarer de daglige<br />
driftsopgaver, hvorimod det er vanskeligere<br />
at vide, hvordan man er visionær strateg. Det<br />
er de færreste ledere, der er uddannet til at<br />
varetage ledelsesprofessionen, <strong>og</strong> derfor er<br />
det ikke alle, der har de kompetencer, der<br />
skal til for at kunne løse de strategiske ledelsesopgaver.<br />
En rektor fortæller således, at<br />
han brugte seks år på at blive gymnasielærer,<br />
hvorimod han blev rektor efter en uge på et<br />
forløb, han betegner som et »køreteknisk<br />
grundkursus«, hvor han især fik gennemgået<br />
forvaltningsloven. Først senere opdagede<br />
han, at det langtfra var tilstrækkelig viden til<br />
at kunne løse de overordnede strategiske ledelsesopgaver<br />
på gymnasiet.<br />
En tredje forklaring er, at det at reflektere<br />
ikke ser ud af n<strong>og</strong>et særligt. Hvis man sætter<br />
sig med benene oppe på skrivebordet for at<br />
tænke en situation igennem, så giver flere ledere<br />
udtryk for, at de kommer til at sende et<br />
signal om, at de er dovne. Ledere skal helst<br />
drøne rundt med stabler af papir for at demonstrere,<br />
at de har betydning!<br />
Hvad kunne ledere – med fordel –<br />
beskæftige sig med?<br />
Når ledelse er et konstituerende fænomen,<br />
<strong>og</strong> hovedopgaven er at gøre n<strong>og</strong>et muligt, at<br />
have en vision, at skabe mening <strong>og</strong> kunne<br />
kommunikere om dette, så må lederne som<br />
et minimum tage sig selv <strong>og</strong> deres opgave<br />
alvorligt.<br />
Ud over at ledelse har afgørende betydning<br />
for opgaveløsningen, så er det <strong>og</strong>så blevet<br />
meget mere komplekst at udøve ledelse
<strong>og</strong>så på uddannelsesområdet i løbet af de senere<br />
år. Offentlig ledelse er langtfra en smal<br />
sag, <strong>og</strong> lederne oplever, at den politiske ledelse,<br />
der jo er et grundvilkår, skaber flere<br />
<strong>og</strong> flere paradoksale situationer i dagligdagen.<br />
Et paradoks er kendetegnet af, at ligegyldigt,<br />
hvad man gør, så vil man aldrig<br />
kunne stille alle interessenter tilfredse. Samtidig<br />
er lederne blevet ledere af en virksomhed<br />
med alt, hvad det indebærer, hvor de tidligere<br />
var ledere for deres egen faggruppe.<br />
Alt dette stiller krav om, at lederne sætter tid<br />
af til de overordnede ledelsesopgaver <strong>og</strong> sikrer,<br />
at de har mulighed for at forholde sig reflekteret<br />
til egen ledelsesudøvelse.<br />
Det er d<strong>og</strong> ikke kun den enkelte leders ansvar<br />
at sætte ledelse på dagsordenen – det er<br />
i lige så høj grad en opgave for hele organisationen<br />
(herunder medarbejderne) at understøtte,<br />
at dette sker.<br />
Afslutningsvis vil vi opregne, hvad den<br />
enkelte <strong>og</strong> organisationen kan gøre anderledes<br />
for at hjælpe lederne i deres bestræbelse<br />
på at sætte ledelse på dagsordenen.<br />
På individniveau kan den enkelte leder<br />
være bevidst om at iscenesætte situationer<br />
både for sig selv <strong>og</strong> sin ledergruppe, hvor<br />
det bliver muligt at forholde sig til lederopgaverne.<br />
Samtidig kan man arrangere, at ledergruppen<br />
drager ud i det blå (bare engang<br />
i kvartalet) for at evaluere strategien <strong>og</strong> designe<br />
det fremtidige forløb. N<strong>og</strong>le af de ledergrupper,<br />
vi har talt med, fortæller, at de<br />
har fået hjælp af en sparringspartner til at<br />
holde sig på det strategiske, proaktive spor.<br />
En udefrakommende person kan <strong>og</strong>så præsentere<br />
lederne for n<strong>og</strong>le af de analyseredskaber<br />
<strong>og</strong> refleksionsmetoder, der kan hjælpe<br />
med at skabe overblik i komplekse situationer.<br />
De fleste ledere giver udtryk for, at »de<br />
godt kunne tænke sig et andet menneske at<br />
ringe til en gang imellem«, men det er de<br />
færreste, der sikrer sig, at de har adgang til<br />
en sådan person. Lederne er generelt alt for<br />
nøjsomme med sig selv. Når lederne tilsyneladende<br />
ikke kan sikre sig den nødvendige<br />
sparring, så kunne amtet eller kommunen i<br />
stedet stille en sådan facilitet til rådighed for<br />
dem.<br />
I uddannelsessammenhænge er det ikke<br />
tilstrækkeligt kun at udvikle ledelsen – hele<br />
organisationen skal deltage i et kompetenceudviklingsforløb,<br />
der kunne drejer sig om lederskab<br />
<strong>og</strong> følgeskab.<br />
Ledelse har betydning! Derfor må ledere<br />
udøve ledelse med størst mulig effektivitet<br />
<strong>og</strong> kvalitet. Kun når ledere udøver ledelse<br />
med høj kvalitet, får de følgeskab af medarbejdere.<br />
Men den gode ledelse er ikke en<br />
gang for alle givet, dels er det afhængigt af<br />
mange forhold, dels forandrer det sig<br />
løbende.<br />
Ledelse er et fænomen, som ledere <strong>og</strong><br />
medarbejdere sammen må lede efter. Og jo<br />
før vi kommer i gang med at lede – jo bedre!<br />
Noter<br />
1 Baggrundsmaterialet artiklen bygger på findes<br />
på www.uddannelsesafdelingen dk<br />
2 Annemette Digmann (2003): Ledelse i en stor<br />
offentlig organisation – beskrevet <strong>og</strong> forstået<br />
ud fra en praksissynsvinkel. Bind I <strong>og</strong> II. Ph.d.afhandling.<br />
Institut for Organisation <strong>og</strong> Ledelse.<br />
Handelshøjskolen i Århus.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 7
8 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong>
Den vordende demokrat mister<br />
e n g a g e m e n t e t<br />
Eleverne i folkeskolerne mister med<br />
alderen engagementet i elevrådsarbejdet<br />
med alderen. Eleverne oplever<br />
blandt andet, at deres indflydelse er<br />
meget begrænset, at realiseringen af<br />
ideer er for træg, <strong>og</strong> at de ofte ikke<br />
selv når at høste frugterne af deres<br />
arbejde, skriver professor, dr.phil. Bo<br />
Jacobsen, <strong>AKF</strong>, <strong>og</strong> studentermedarbejder<br />
Flemming T. Jensen, <strong>AKF</strong>. 1<br />
Ifølge folkeskoleloven skal eleverne danne<br />
elevråd på alle skoler, der har klasser fra 5.<br />
klasse <strong>og</strong> opefter. Elevrådene kan ses som en<br />
måde at ruste børn <strong>og</strong> unge til at tage aktivt<br />
del i det danske demokrati.<br />
Man skulle tro, at eleverne, i takt med, at<br />
de blev ældre <strong>og</strong> bedre til at tænke principielt,<br />
ville interessere sig mere for elevdemokratiet<br />
<strong>og</strong> muligheden for indflydelse. Derfor<br />
er det meget tankevækkende, at eleverne i<br />
takt med, at de bliver ældre, tillægger elevrådene<br />
stadig mindre betydning. At det er<br />
tilfældet, viser undersøgelsen »Den vordende<br />
demokrat« 2 . I b<strong>og</strong>en kortlægges folkeskolen<br />
som demokratisk lærested gennem<br />
ca. 4.500 spørgeskemabesvarelser <strong>og</strong> 60<br />
kvalitative interview med elever samt enkelte<br />
interview med lærere.<br />
Eleverne fra de mindre klasser tillægger<br />
elevrådet større betydning end eleverne i de<br />
større klasser, <strong>og</strong> den samme tendens er<br />
åbenlys, når eleverne bliver spurgt om, hvor<br />
vigtigt de synes, det er for en skole at have<br />
et elevråd, <strong>og</strong> om, hvad de synes om de ting,<br />
der bliver besluttet i elevrådet. Der er ingen<br />
kønsforskelle i besvarelserne – men der er<br />
en klart faldende tilslutning til elevrådet op<br />
gennem alderstrinnene.<br />
Elevernes oplevelse af elevrådets personlige betydning opdelt på klassetrin<br />
Hvilken betydning har Meget stor Stor Lille Slet ingen Total N<br />
elevrådet for dig? betydning betydning betydning betydning<br />
% % % % %<br />
4. klasse 12 30 45 13 100 636<br />
5. klasse 10 34 46 10 100 864<br />
6. klasse 10 32 49 9 100 651<br />
7. klasse 8 28 51 13 100 774<br />
8. klasse 4 26 56 14 100 739<br />
9. klasse 3 21 58 18 100 682<br />
Total 8 29 50 13 100 4346<br />
(y = 0,17; p = 0,000)<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 9
10 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Samlet set oplever 63% af eleverne altså,<br />
at elevrådet har lille eller slet ingen betydning,<br />
mens 37% af eleverne oplever, at elevrådet<br />
har stor eller meget stor betydning.<br />
Det er vigtigt at understrege, at det faldende<br />
engagement fra 4. klasse til 9. klasse<br />
ikke umiddelbart kan forklares med elevernes<br />
individuelle udvikling – der er ikke n<strong>og</strong>et<br />
i den k<strong>og</strong>nitive udvikling, som kan beskrive,<br />
hvorfor engagementet falder fra 12års-alderen<br />
til 15-års-alderen. Elevernes tilkendegivelser<br />
peger snarere i retning af, at<br />
engagementet <strong>og</strong> måske nysgerrigheden,<br />
som de yngste af undersøgelsens elever går<br />
til elevrådet med, bliver nedbrudt i mødet<br />
med realiteten i elevrådenes virkelighed.<br />
Eleverne er i udgangspunktet delt i to<br />
grupper med hensyn til erfaringer med elevrådet<br />
– repræsentanterne <strong>og</strong> repræsenterede.<br />
Som repræsentant for en klasse i elevrådet<br />
har eleven, når arbejdet er velfungerende,<br />
oplevelsen af at udrette n<strong>og</strong>et <strong>og</strong> gøre en forskel.<br />
Som del af en »baglandsgruppe« har<br />
eleven oplevelsen af at diskutere, opnå enighed<br />
<strong>og</strong> i fællesskab at give et mandat til elevrådsrepræsentanten.<br />
Det er en mindre formel<br />
position, men den er helt grundlæggende<br />
for det repræsentative demokrati<br />
<strong>og</strong> derfor lige så vigtig. Eller sagt med andre<br />
ord fra et pædag<strong>og</strong>isk perspektiv, så er de<br />
mange elevers erfaringer af at være repræsenteret<br />
lige så vigtige som de få elevers erfaring<br />
med beslutningsprocessen <strong>og</strong> organiseringen<br />
af rådet med sigte på demokratisk opbyggelighed.<br />
Som forventlig har de to grupper af elever<br />
forskellige vurderinger af elevrådet, men<br />
forskellen er ikke så stor, som man kunne<br />
tro. Samlet opfatter kun 15% flere elevrådsrepræsentanter<br />
elevrådet som havende stor<br />
eller meget stor betydning.<br />
Begrænset indflydelse = begrænset<br />
engagement<br />
Når elevernes engagement i elevrådsarbejdet<br />
falder, kan det skyldes flere forskellige faktorer.<br />
Det er af afgørende betydning for elevernes<br />
engagement, at de oplever, at de reelt<br />
har indflydelse, at de opnår n<strong>og</strong>et med deres<br />
arbejde, <strong>og</strong> at de bliver taget alvorligt af skolen<br />
i øvrigt, hvis engagementet i elevrådsarbejdet<br />
skal opretholdes. En dreng i 7. klasse<br />
fortæller:<br />
Vores elevrådslærer for det store elevråd,<br />
han glemmer for det meste, at vi har elevrådsmøde.<br />
Ellers kommer han lige ind <strong>og</strong> siger:<br />
»Når, har I elevrådsmøde, jeg går<br />
igen«. … Der er mange børn, der tager det<br />
meget seriøst, det gør de fleste. Men læreren<br />
tager det ikke seriøst nok.<br />
Opbakning <strong>og</strong> støtte fra lærerne er afgørende<br />
for, at eleverne føler sig hørt <strong>og</strong> respekteret<br />
for deres arbejde. Forbindelsen fra<br />
elevrådet til lærergruppen er altså afgørende.<br />
De fleste skoler udpeger en lærer, som står<br />
for kontakten mellem elevrådsgruppe <strong>og</strong><br />
lærergruppe – men på mange skoler forekommer<br />
denne funktion ikke at blive prioriteret<br />
særlig højt.<br />
Oplevelsen af ikke at komme igennem<br />
med sine krav er imidlertid ikke altid negativ.<br />
N<strong>og</strong>le elevrådsmedlemmer oplever, at<br />
vedholdenhed lønner sig – som denne dreng<br />
fra 6. klasse forklarer:<br />
Så kæmper vi videre <strong>og</strong> kommer med nye<br />
argumenter. Vi vil gerne have en løsning,<br />
hvis der kan laves en løsning. Hvis vi nu<br />
kræver et eller andet, så kan det godt være,<br />
vi kræver lidt mindre næste gang. Indtil<br />
lærerne på et eller andet tidspunkt siger:
»Ja, det kan I godt få«. Fint! Så må vi vente<br />
på det andet til en anden gang.<br />
Svarene fra undersøgelsen peger på, at det<br />
faldende engagement <strong>og</strong>så kan skyldes, at<br />
eleverne oplever, at det er petitesser, der arbejdes<br />
med i elevrådet. De oplever, at deres<br />
indflydelse begrænser sig til småting. For<br />
eksempel siger en dreng fra 9. klasse:<br />
Det er meget lidt magt, de har. De kan<br />
sige, hvis vi gerne vil have et nyt basketnet,<br />
så får vi et nyt basketnet. Det er mange<br />
gange småting, de diskuterer deroppe. Det<br />
er ikke værd at bruge tid på.<br />
Træghed hæmmer engagement<br />
Det kan tage årevis, før elevrådets initiativer<br />
bliver realiseret. Den træghed, der er fra beslutning<br />
til virkeliggørelse, kan slide på engagementet.<br />
Drengen, som brugte basketnettet<br />
som eksempel på, at mange beslutninger<br />
er i småtingsafdelingen, fortsætter således:<br />
Nu går jeg jo i 9. klasse. Hvis man indfører<br />
n<strong>og</strong>et, så kommer det til år 2012. Det<br />
kan jeg jo ikke bruge til n<strong>og</strong>et.<br />
De ældre elever har i højere grad end de<br />
yngre elever den erfaring, at de ikke selv får<br />
n<strong>og</strong>et udbytte af deres arbejde, fordi de initiativer,<br />
de arbejder for, først vil blive realiseret,<br />
efter at de selv har forladt skolen. Det<br />
faktum kan få engagementet til at smuldre.<br />
D<strong>og</strong> må man i denne forbindelse betænke,<br />
om det er trægheden eller elevens fokus på<br />
hurtigt <strong>og</strong> egennyttige resultater, der er problemet.<br />
Demokrati er ikke nødvendigvis en<br />
effektiv <strong>og</strong> hurtig måde at opnå individuelle<br />
ønsker, <strong>og</strong> i princippet burde det demokratiske<br />
engagement jo bestå, selv om ens holdninger<br />
<strong>og</strong> ønsker til stadighed ikke blev realiseret.<br />
En vis træghed er omvendt ligefrem<br />
relevant for en realistisk demokratisk erfaring,<br />
eftersom det <strong>og</strong>så gør sig gældende i<br />
det »store« demokrati, hvor en indsats ligeledes<br />
ofte rette sig mod fælles mål.<br />
Og at fælles mål har en værdi, oplever<br />
n<strong>og</strong>le elevrådsmedlemmer da <strong>og</strong>så. En elevrådsrepræsentant<br />
fra 6. klasse fortæller om<br />
et større ombygningsarbejde på skolen:<br />
Så fandt vi en mellem os, der skulle med<br />
rundt til alt det der. Så det ikke bare var<br />
lærerne <strong>og</strong> arkitekten, der skulle lave de<br />
ting. Men der var en fra elevrådet, der <strong>og</strong>så<br />
var med. Det synes jeg <strong>og</strong>så var ret godt.<br />
Sådan så vi <strong>og</strong>så har en indflydelse på, hvad<br />
der skal bygges om på skolen. Selv om vi<br />
måske ikke er på skolen, når de engang er<br />
færdige. Men så kan vi sige, at der var n<strong>og</strong>en<br />
børn med til at beslutte det her.<br />
Kontra intentionelle effekter<br />
Mange elevers beskrivelser <strong>og</strong> vurderinger<br />
af elevrådene giver god grund til bekymring.<br />
Uden tilstrækkelig opmærksomhed på elevrådet<br />
risikerer dets umiddelbare positive<br />
egenskaber at fordufte eller i værste fald at<br />
blive kontraintentionelle. Elevrådet har sin<br />
berettigelse i at engagere, ansvarliggøre <strong>og</strong> i<br />
det hele tage at bidrage til skabelsen af et<br />
demokratisk sindelag, foruden i den formelle<br />
organisering af elevmedbestemmelse.<br />
Da et dårligt fungerende elevråd ikke kan<br />
lukkes, kan konsekvensen heraf i stedet<br />
blive, at folkeskoleeleverne dels ikke optrænes<br />
i det repræsentative demokrati, dels –<br />
hvad der er betydeligt værre – opbygger en<br />
forståelse af demokrati som galionsfigur på<br />
en halvsynkende skude, der er god grund til<br />
at rømme.<br />
Manglende retningslinjer<br />
I folkeskolelovens formulering om elevråd<br />
hedder det: »…danner eleverne et elevråd«.<br />
Foruden denne vide ramme er det op til den<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 11
12 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
enkelte kommune <strong>og</strong> skole at bestemme<br />
nærmere retningslinjer for elevrådets formål,<br />
kompetencer <strong>og</strong> organisering samt i anden<br />
omgang, naturligvis, at opretholde en tilsvarende<br />
fornuftig praksis omkring elevrådet.<br />
Vores undersøgelse tyder på, at dette sker i<br />
meget forskelligt omfang på skolerne.<br />
Da det endvidere ikke er op til hverken<br />
kommunerne, de enkelte skoler eller – for<br />
den sags skyld – op til eleverne, om de skal<br />
være engageret i skoledemokratiet, idet skoleloven<br />
bestemmer således, er det tiltrængt at<br />
tage elevrådsinstitutionen op til debat. Hvad<br />
er egentlig meningen med elevråd, <strong>og</strong> hvordan<br />
bliver denne mening indfriet bedre i<br />
praksis? Hvis det ikke ligefrem er fællesbestemmelser,<br />
der mangler, så kunne et sæt af<br />
fælles retningslinjer være ønskelige. Det<br />
ville både forpligte den enkelte skole til at<br />
forbedre elevrådsarbejdet samt give eleverne<br />
en horisont for realistiske forventninger til<br />
rådet <strong>og</strong> dets resultater <strong>og</strong> dermed forsikre<br />
mod eventuel snigende desillusion på demokratiets<br />
vegne.<br />
Noter<br />
1 Begge har været med til at kortlægge børn <strong>og</strong><br />
unges forhold til demokrati i folkeskolen – undersøgelsen<br />
er en del af Magtudredningen.<br />
2 Jacobsen, Bo; Flemming T. Jensen; Mikkel Bo<br />
Madsen; Marius Sylvestersen & Claude Vincent<br />
(<strong>2004</strong>): Den vordende demokrat. Århus:<br />
Aarhus Universitetsforlag.
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 13
I kølvandet af PISA –<br />
fire analyser af skolefaktorers<br />
betydning<br />
14 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
En mere jævn fordeling af elever fra<br />
forskellige sociale kår på skolerne<br />
gavner de svage elever, uden at det<br />
går ud over de stærke elever. Dermed<br />
kan man slå to fluer med et smæk:<br />
det gennemsnitlige færdighedsniveau<br />
øges, <strong>og</strong> effekten af den negative sociale<br />
arv svækkes, siger forsker Beatrice<br />
Schindler Rangvid, <strong>AKF</strong>.<br />
Når danske skoleelever får testet deres færdigheder<br />
i internationale undersøgelser – fx<br />
Gns. testscore for læse- <strong>og</strong> regnefærdigheder,<br />
samt naturvidenskab<br />
Figur 1<br />
Udgifter til uddannelse <strong>og</strong> PISA-testresultater<br />
OECD’s PISA (Pr<strong>og</strong>ramme for International<br />
Student Assessment) undersøgelse fra år<br />
2000, så klarer Danmark sig dårligere end de<br />
lande, vi ellers sammenligner os med. Samtidigt<br />
bruger Danmark flere penge på<br />
grundskolerne (figur 1). I et forsøg på at<br />
komme med et bud på, hvordan det danske<br />
skolesystems resultater kan forbedres, har<br />
jeg i min ph.d.-afhandling (Rangvid 2003)<br />
undersøgt fire skolefaktorers betydning for<br />
elevernes resultater. Afhandlingen består af<br />
fire empiriske analyser.<br />
Samlede udgifter per elev (US$ konverteret til PPP)
Skoleressourcer <strong>og</strong> sociale færdigheder<br />
I den første analyse undersøges, om der kan<br />
påvises en sammenhæng mellem folkeskoleelevernes<br />
sociale færdigheder (fx selvbestemmelse,<br />
samarbejdsevner, kreativitet) <strong>og</strong><br />
udgiftsniveauet på folkeskoleområdet i den<br />
enkelte kommune. Denne fokus på de sociale<br />
færdigheder er specielt relevant i lyset af,<br />
at det i den økonomiske litteratur på skoleområdet<br />
har været svært at påvise en klar<br />
sammenhæng mellem skoleudgifter <strong>og</strong> de<br />
mere basale skolefærdigheder som fx læsefærdigheder<br />
<strong>og</strong> regning. Det kunne d<strong>og</strong> tænkes,<br />
at skoleressourcer kan bruges til at forbedre<br />
elevernes sociale færdigheder. Resultaterne<br />
af analysen viser d<strong>og</strong> ingen sammenhæng<br />
mellem udgiftsniveauet <strong>og</strong> elevernes<br />
sociale færdigheder.<br />
Privatskoler <strong>og</strong> videre uddannelse<br />
Privatskolerne i Danmark har meget vide<br />
rammer med hensyn til tilrettelæggelse af<br />
både læseplaner <strong>og</strong> undervisningen samt den<br />
pædag<strong>og</strong>iske tilgang. Denne frihed kan have<br />
givet grobund for udviklingen af et undervisning/undervisningsmiljø,<br />
der er mere<br />
fremmende for elevernes færdigheder end<br />
undervisningen i folkeskolen. Bedre færdigheder<br />
kan så videre tænkes at resultere i, at<br />
eleverne opnår en længere uddannelse efter<br />
grundskolen. Hvis det kan påvises, at privatskoleuddannelse<br />
resulterer i en længere<br />
efterfølgende uddannelse, så vil det være oplagt<br />
for folkeskolerne at skele lidt mere til,<br />
hvordan man gør i privatskolerne. Statistikkerne<br />
viser rent faktisk, at privatskoleelever<br />
får en længere uddannelse end folkeskoleelever.<br />
Resultaterne fra afhandlingen viser<br />
d<strong>og</strong>, at det ikke kan føres tilbage på en<br />
særlig »privatskoleeffekt«, men snarere, at<br />
de elever, der søger privatskoler, har bedre<br />
forudsætninger (fx social baggrund) for at<br />
opnå en længere uddannelse – uanset, hvilken<br />
type af skole de havde valgt. Hvis folkeskole-<br />
<strong>og</strong> privatskoleelever derimod lignede<br />
hinanden (eller var tilfældigt fordelt over<br />
skoletyperne), så viser resultaterne, at der<br />
ingen forskel ville være med hensyn til den<br />
gennemsnitlige uddannelseslængde, som<br />
eleverne fra de to skoletyper ville opnå. Resultatet<br />
holder <strong>og</strong>så, når man opdeler privatskolerne<br />
i forskellige typer af privatskoler.<br />
Resultaterne kan d<strong>og</strong> ikke tolkes således,<br />
at privatskolerne på trods af deres frihed<br />
med hensyn til undervisningsmiljøet ikke<br />
har formået at udvikle undervisningens kvalitet.<br />
Tværtimod kan resultaterne lige så godt<br />
være udtryk for, at eventuelle pædag<strong>og</strong>iske<br />
fornyelser i privatskolerne løbende spredes<br />
til folkeskolesektoren, <strong>og</strong> at det er grunden<br />
til, at man ikke kan påvise en privatskolefordel<br />
i tallene – <strong>og</strong> omvendt.<br />
Klassestørrelse <strong>og</strong> ledighed<br />
Resultaterne fra en anden <strong>AKF</strong>-undersøgelse<br />
(Browning <strong>og</strong> Heinesen 2003) tyder på, at<br />
klassestørrelsen har betydning for elevernes<br />
uddannelseslængde efter endt folkeskole.<br />
Men ud over det, kan en lavere klassekvotient<br />
<strong>og</strong>så tænkes at fremme færdigheder hos<br />
eleverne, som påvirker elevernes senere succes<br />
på arbejdsmarkedet direkte (fx samarbejdsevner<br />
<strong>og</strong> andre sociale færdigheder).<br />
Derfor indeholder afhandlingen en analyse<br />
af effekten af klassestørrelse i grundskolen<br />
på elevernes beskæftigelsesmuligheder i de<br />
første år efter endt uddannelse. I analyserne<br />
korrigeres der for den effekt, klassestørrelsen<br />
måtte have på uddannelseslængden, som<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 15
16 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
er tæt relateret til ledighedsgraden. Der kan<br />
d<strong>og</strong> ikke påvises en statistisk sikker sammenhæng<br />
mellem klassekvotienten <strong>og</strong> elevernes<br />
beskæftigelsesmuligheder i deres<br />
første år på arbejdsmarkedet.<br />
Skolekammerater <strong>og</strong> læsefærdigheder<br />
Skolesystemer varierer meget i forskellige<br />
lande, hvad angår hvorvidt <strong>og</strong> i hvilken udstrækning<br />
børn med forskellige b<strong>og</strong>lige evner<br />
bliver undervist sammen, eller om børn<br />
med lignende evner bliver undervist i forskellige<br />
klasser, eller end<strong>og</strong> skoler. I deres<br />
rapport om den internationale færdighedsundersøgelse<br />
PISA (OECD 2003), anbefaler<br />
OECD-lande med et højt niveau af social segregering<br />
mellem skolerne at arbejde hen<br />
mod en mere jævn fordeling af eleverne fra<br />
forskellige sociale kår mellem skoler <strong>og</strong><br />
klasser for at opnå bedre gennemsnitlige<br />
færdigheder på landsplan. Internationalt set<br />
er der i Danmark, som i de andre nordiske<br />
lande, der alle har et enhedsskolesystem,<br />
kun en relativt lav grad af ulighed mellem<br />
skolerne. Men resultaterne fra PISA-undersøgelsen<br />
viser <strong>og</strong>så, at der er forskel de nordiske<br />
lande imellem, idet stærke <strong>og</strong> svage<br />
elever i Danmark er knap så jævnt fordelt<br />
mellem skolerne, som de er i Finland <strong>og</strong><br />
Sverige. To lande, hvor børn har opnået<br />
bedre færdigheder end i Danmark. Spørgsmålet<br />
der søges besvaret i denne del af afhandlingen<br />
er derfor, om der er n<strong>og</strong>et at<br />
vinde for danske elever, når den sociale segregering<br />
i skolerne mindskes. I denne analyse<br />
undersøges den betydning, gruppen af<br />
skolekammeraterne måtte have for den enkelte<br />
elevs læsefærdigheder. Resultaterne fra<br />
afhandlingen viser, at det ville være en fordel,<br />
hvis eleverne fra forskellig social baggrund<br />
var mere jævnt fordelt over landets<br />
skoler. Mindre social segregering ville således<br />
hjælpe de svagere elever til bedre læsefærdigheder,<br />
mens der ikke ser ud til at være<br />
målbare negative effekter for de gode elever<br />
af at modtage undervisning i mere blandede<br />
klasser. Det er et resultat, der jævnligt findes<br />
i uddannelsesforskningen: det er de svage<br />
elever, der påvirkes af ændringer i skolefaktorer,<br />
mens det har meget mindre eller slet<br />
ingen betydning for de stærke elever. Mindre<br />
social segregering må derfor formodes at<br />
kunne højne læsefærdighederne for eleverne<br />
som helhed.<br />
Konklusion<br />
Ph.d.-afhandlingens fire analyser af effekten<br />
af skolefaktorer for elevernes færdigheder<br />
viser, at det generelt er svært at påvise en<br />
statistisk signifikant årsags-sammenhæng.<br />
Kun én ud af fire udvalgte skolefaktorer ser<br />
ud til at betyde n<strong>og</strong>et, nemlig elevsammensætningen<br />
på skolerne. Dén faktor er der<br />
til gengæld meget diskussion om for tiden,<br />
da den berører emner som ghettodannelse,<br />
<strong>og</strong> frit valg på folkeskoleområdet.<br />
Social segregering af eleverne over skolerne<br />
i Danmark skyldes hovedsageligt socioøkonomisk<br />
segregering i bosætningen, men<br />
<strong>og</strong>så forældrenes muligheder for at vælge en<br />
anden folkeskole end den lokale, samt valg<br />
af privatskole. Resultaterne af analysen understreger<br />
derfor betydningen af at være opmærksom<br />
på eventuelle effekter på skolernes<br />
elevsammensætning af fx »ghetto«dannelse,<br />
når det overvejes at give grønt lys for<br />
et friere valg blandt folkeskolerne.
Litteratur<br />
Browning, M. <strong>og</strong> E. Heinesen (2003): Class<br />
Size, Teacher Hours and Educational Attainment,<br />
manuskript, <strong>AKF</strong>.<br />
OECD (2003): Literacy Skills for the<br />
World of Tomorrow, OECD, Paris.<br />
Rangvid, B. Schindler (2003): Do Schools<br />
Matter? The Influence of School Inputs on<br />
Student Performance and Outcomes, PHD<br />
Thesis, Handelshøjskolen i Århus, 2003:9.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 17
18 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong>
Aftaler mellem kommune <strong>og</strong><br />
stat i de skandinaviske lande<br />
Det danske aftalesystem er unikt i europæisk<br />
sammenhæng, skriver docent<br />
Olaf Rieper, <strong>AKF</strong>, der har belyst aftaleo<br />
rdninger i de skandinaviske lande på<br />
grundlag af en undersøgelse bestilt af<br />
Kommunenes Sentralforbund i Norge.<br />
O rdninger i hvert af de tre skandinaviske<br />
lande beskrives, <strong>og</strong> forklaringer på<br />
forskelle de tre lande imellem gives ud<br />
fra et magtre s s o u rc e p e r s p e k t i v.<br />
De årlige aftaler mellem stat <strong>og</strong> kommune er<br />
helt centrale for de øko n o m i s ke rammer for<br />
ko m m u n e rnes øko n o m i .<br />
U n d e r s ø g e l s e n 1 af aftaleordningerne i de<br />
s k a n d i n av i s ke lande har til formål at give nors<br />
ke beslutningstagere et grundlag for det videre<br />
arbejde med at udvikle ko n s u l t a t i o n s o r dningen<br />
mellem kommunesektoren <strong>og</strong> staten, i<br />
N o rge i retning af en mere aftalebaseret ordning,<br />
som i Danmark.<br />
Undersøgelsen bygger på erfaringer med<br />
sådanne ordninger i de skandinav i s ke lande<br />
med hovedvægt på det danske aftalesystem <strong>og</strong><br />
med udkig til andre europæiske lande.<br />
A f t a l e r / konsultationer mellem ko m m u n e r<br />
<strong>og</strong> stat er defineret som aftaler, der er indgået<br />
mellem regeringen på statens vegne <strong>og</strong> ko mm<br />
u n e rnes organisationer på ko m m u n e rn e s<br />
vegne, <strong>og</strong> som har en politisk, ikke-retslig forpligtende<br />
karakter. »Konsultationer« bruges til<br />
at betegne et samspil mellem kommuner <strong>og</strong><br />
stat, som i begrænset omfang fører til resulta-<br />
t e r, der opfattes som forpligtende af part e rn e ,<br />
mens »aftaler« betegner resultater af samspillet,<br />
som i større omfang opleves som forp l i gtende<br />
af part e rne. Der er således tale om en<br />
glidende ove rgang mellem konsultationer <strong>og</strong><br />
a f t a l e r.<br />
Dansk tradition for stat-kommune aft<br />
a l e r<br />
De aftaler/konsultationer mellem stat <strong>og</strong> ko mm<br />
u n e r, som er udviklet i de tre skandinav i s ke<br />
lande, er meget forskellige. I Norge har man<br />
haft konsultationslignende møder siden 1997<br />
<strong>og</strong> har lagt dem i mere faste rammer siden<br />
2000. I Danmark har man en længere tradition<br />
for aftaler med rødder tilbage til 1970’erne, <strong>og</strong><br />
med et aftalesystem, der har været stort set<br />
uændret siden 1990. I Sverige er aftalern e<br />
mindre institutionaliseret end i Danmark <strong>og</strong><br />
N o rge, <strong>og</strong> den sve n s ke stat betjener sig ove rvejende<br />
af andre styringsmidler over for ko mm<br />
u n e rne end aftaler.<br />
I såvel Norge som Danmark er<br />
a f t a l e rn e / ko n s u l t a t i o n e ne r tidsmæssigt <strong>og</strong> indholdsmæssigt<br />
ko blet til statens budget på den<br />
ene side <strong>og</strong> til ko m m u n e rnes budget på den<br />
anden side. I disse to lande ve d r ø r e r<br />
a f t a l e r / konsultationer alle sektorer i ko m m un<br />
e rne, både den samlede ko m m u n a l ø ko n o m i<br />
<strong>og</strong> sektorområder. I Sverige vedrører aftalern e<br />
e n kelte områder, fx indvandrere. Ko n s u l t a t i on<br />
e rnes detaljeringsgrad er i Norge n<strong>og</strong>et størr e<br />
end i Danmark, hovedsageligt fordi Norge ta-<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 19
20 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
ger flere sektorspecifi k ke emner op i ko n s u lt<br />
a t i o n e rne. Bilaterale samtaler mellem Ko mmunenes<br />
Sentralforbund <strong>og</strong> de enkelte fa g d ep<br />
a rtementer er i Norge mere løst ko blet til<br />
ko n s u l t a t i o n e rne, hvor de i Danmark er en int<br />
egreret del af aftalesystemet.<br />
Både i Danmark <strong>og</strong> Norge har de ko m m unale<br />
organisationer kontakt med deres medl<br />
e m s kommuner i forbindelse med forhandling<br />
e rn e / ko n s u l t a t i o n e rne. Kontakten er mere<br />
o m fattende i Danmark, hvor KL (Ko m m u n e rnes<br />
Landsforening) <strong>og</strong>så følger op på ko m m un<br />
e rnes gennemførelse af aftalerne. I Sve r i g e<br />
varierer kontakten mellem Ko m m u n e f o r bu ndet<br />
<strong>og</strong> de enkelte kommuner fra spørgsmål til<br />
s p ø rg s m å l .<br />
Konsekvenser af konsultationern e / a ft<br />
a l e rn e<br />
A f t a l e rn e s / ko n s u l t a t i o n e nes r forskellige omfang<br />
<strong>og</strong> karakter i de tre skandinav i s ke lande<br />
afspejler sig <strong>og</strong>så i part e rnes (dvs. nøglepersoner<br />
fra de kommunale foreninger <strong>og</strong> fra relevante<br />
ministerier) vurdering af deres ko n s ek<br />
ve n s e r.<br />
K l a re re arbejdsdeling?<br />
I alle tre lande udspringer ko n s u l t a t i o n e rne af,<br />
at der er en opgavedeling mellem de lokale <strong>og</strong><br />
centrale my n d i g h e d e r, <strong>og</strong> en afhængighed<br />
mellem stat <strong>og</strong> ko m m u n e r. I Danmark er det<br />
p a rt e rnes synspunkt, at aftalerne er et middel<br />
til at bibeholde et kommunalt niveau med et<br />
vist selvstyre, fordi altern a t ivet ellers er detaljeret<br />
regulering fra statens side direkte rettet<br />
mod de enkelte ko m m u n e r. I Norge har man<br />
va n s keligt ved at vurdere virkningerne af ko ns<br />
u l t a t i o n e rne, som man kun har haft en ko rt<br />
å rr æ k ke. I Norge foregår en væsentlig statslig<br />
styring ved fastsættelse af den ko m m u n a l e<br />
skatteprocent, der anvendes som makroøko n omisk<br />
virkemiddel. I Sverige er der bl evet en<br />
mere klar arbejdsdeling specifikt på områder,<br />
som ikke er lov r eg u l e r e t .<br />
Fo re n k l e / fo re b y ge detaljeret statslig styring<br />
af kommunerne?<br />
I Danmark <strong>og</strong> Norge er det part e rnes vurdering,<br />
at ko n s u l t a t i o n e rn e / a f t a l e ne r afskærm e r<br />
ko m m u n e rne for detaljeret statslig styring.<br />
B e d re ov e rensstemmelse mellem nationale<br />
mål <strong>og</strong> kommunale re s s o u rc e r ?<br />
I Danmark er meningerne delte. Man har argumenteret<br />
for, at aftalerne har svækket statens<br />
muligheder for at føre sektorpolitik ove r<br />
for ko m m u n e rne. På den anden side har ko mm<br />
u n e rnes organisationer gennem aftalerne ane<br />
r kendt regeringens nationale mål. For Norg e<br />
<strong>og</strong> Sverige er det ikke muligt at besva r e<br />
s p ø rg s m å l e t .<br />
B e d re ov e rensstemmelse i virk e l i g h e d s fo rståelsen<br />
mellem stat <strong>og</strong> kommunesektor?<br />
Vi r kelighedsforståelsen drejer sig især om at<br />
forstå de øko n o m i s ke krav <strong>og</strong> politiske hensyn,<br />
den anden part er underlagt <strong>og</strong> baggru nden<br />
herfor. Både i Danmark <strong>og</strong> Norge er vurd<br />
e r i n g e rne, at konsultationer/aftaler har ført til<br />
en mere fælles opfattelse af de forske l l i g e<br />
ø ko n o m i s ke hensyn <strong>og</strong> ove rvejelser i henholdsvis<br />
staten <strong>og</strong> kommunesektoren. Fo r<br />
S verige kan spørgsmålet ikke besva r e s .<br />
E ffekter på udgiftsudviklinge n ?<br />
I Danmark er vurderingerne ikke sammenfa ldende,<br />
men n<strong>og</strong>le vurderinger peger på, at aft<br />
a l e rne medvirker til, at ko m m u n e rne holder<br />
igen med udgifterne. For Norge <strong>og</strong> Sverige er<br />
det ikke muligt at besvare spørg s m å l e t .
Kommunal ensartethed/variation?<br />
I Danmark er part e rnes vurdering, at der er en<br />
voksende ensartethed blandt ko m m u n e rn e ,<br />
men at dette ikke skyldes aftalesystemet, men<br />
derimod andre fa k t o r e r. For Norge <strong>og</strong> Sve r i g e<br />
er det ikke muligt at besvare spørg s m å l e t .<br />
Magtbalanceforklaring på forskelle<br />
mellem de skandinaviske lande<br />
Undersøgelsen har søgt forklaringer på, hvo rfor<br />
der er de nævnte forskelle i aftalesystem<br />
e rne i de tre skandinav i s ke lande. Der er ingen<br />
enkle forklaringer, men forfa t t e rne fi n d e r<br />
et mønster med udgangspunkt i, at magtbalancen<br />
mellem staten <strong>og</strong> kommunesektoren er<br />
f o r s kellig i det tre lande.<br />
De norske kommuner har en svagere stilling<br />
finansielt <strong>og</strong> konstitutionelt over for staten<br />
end både Danmark <strong>og</strong> Sverige. De sve n s ke<br />
kommuner har gru n d l ovssikring, større eg e nfinansiering<br />
<strong>og</strong> større kommunale enheder<br />
end de norske ko m m u n e r. De danske ko m m uner<br />
befinder sig på disse dimensioner i en position<br />
mellem norske <strong>og</strong> sve n s ke ko m m u n e r.<br />
Men hvorfor så den store forskel i aftalesystem<br />
mellem Danmark <strong>og</strong> Sverige? A n t a g e lsen<br />
er, at de sve n s ke kommuner langt hen ad<br />
vejen kan selv. I Danmark findes en magtbalance,<br />
som maner til forhandlinger. Flere dans<br />
ke kommuner har en størrelse, som give r<br />
dem en styrkeposition. På den anden side er<br />
mange kommuner af en størrelsesorden, som<br />
gør dem finansielt <strong>og</strong> ko m p e t e n c e m æ s s i g t<br />
modtagelige over for statslig regulering. KL i<br />
Danmark har siden den danske ko m m u n a l r ef<br />
o rm i starten af 1970’erne opbygget en organisation<br />
med en betydelig politisk <strong>og</strong> teknisk<br />
kapacitet <strong>og</strong> med udbredt legitimitet i sit eg e t<br />
b a g l a n d, men <strong>og</strong>så over for staten. KL har således<br />
en stærkere position end de ko m m u n a l e<br />
o rganisationer i Norge <strong>og</strong> Sverige over for sta-<br />
ten. Til disse forklaringer kan lægges de fors<br />
kellige traditioner, der over årene har udviklet<br />
sig i de tre lande omkring samspillet mellem<br />
staten <strong>og</strong> ko m m u n e rn e .<br />
Danmark er unik<br />
Undersøgelsen har ko rt fattet gennemgået<br />
n <strong>og</strong>le udvalgte europæiske landes aftaleordn<br />
i n g e r. I de europæiske lande er almindelig<br />
praksis at invo l vere kommunale orga n i s a t i oner<br />
i den statslige politiske beslutningsproces.<br />
Det kan konstateres, at ko n s u l t a t i o n s o r d n i n g e r<br />
mellem de centrale <strong>og</strong> lokale myndigheder er<br />
udbredte i de europæiske lande. I alle landene<br />
findes kommunale orga n i s a t i o n e r, som va r e t ager<br />
en væsentlig del af samspillet mellem staten<br />
<strong>og</strong> ko m m u n e rne. Det hører imidlertid til<br />
undtagelsen, at konsultationsordninger udvikler<br />
sig til aftalestyring. Det er foreko m m e t ,<br />
men i mere sporadisk omfang. Enten har aftalestyring<br />
været ko rt l ivet, eller <strong>og</strong>så har det<br />
været afgrænset til ret snævre øko n o m i s ke<br />
forhold. Det danske system, som har været<br />
stabilt over tid, <strong>og</strong> som omfatter både øko n om<br />
i s ke <strong>og</strong> sektorp o l i t i s ke forhold, er en undtagelse.<br />
L i t t e r a t u r<br />
R i e p e r, Olaf; Marie Bengtsson <strong>og</strong> Jens Blom-<br />
Hansen (2003): Aftaler mellem kommune <strong>og</strong><br />
stat. Den norske konsultationsordning i skand<br />
i n avisk <strong>og</strong> europæisk perspektiv, <strong>AKF</strong> Fo r l ag<br />
e t .<br />
N o t e r<br />
1 Anvendte datakilder er skriftligt materiale <strong>og</strong> int<br />
e rview med nøglepersoner.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 21
22 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong>
K v a l i t e t s v u rd e i r<br />
ng af<br />
p e rf o rmativ kunst<br />
Med b<strong>og</strong>en ȯnskekvist-modellen.<br />
Kunstnerisk kvalitet i performativ<br />
kunst«, blev der sat foreløbigt punktum<br />
for et udviklingsprojekt, igangsat<br />
af Århus Kommune. Professor Jørn<br />
Langsted, Aarhus Universitet redegør<br />
i artiklen for Ønskekvist-modellen,<br />
som er udviklet <strong>og</strong> egnet til at analysere<br />
<strong>og</strong> diskutere kunstnerisk kvalitet<br />
i performativ kunst i kulturpolitiske<br />
sammenhænge.<br />
Århus Kommunes udgangspunkt var de evalueringer<br />
af kommunens kulturinstitutioner,<br />
som blev foretaget i 1998, hvor man havde<br />
fået evalueret stort set samtlige faste institutioner<br />
på det kommunale kulturbudget samt<br />
en række enkeltprojekter ved hjælp af ad<br />
hoc-ansatte evaluatorer. Det var der kommet<br />
en række meget forskellige evalueringer ud<br />
af, både omfangsmæssigt <strong>og</strong> metodisk. Da<br />
Århus Kommune indgik regional kulturaftale<br />
med Kulturministeriet for perioden<br />
2000-03, blev det skrevet ind i aftalen, at<br />
kommunen skulle igangsætte <strong>og</strong> gennemføre<br />
et udviklingsprojekt, der skulle resultere i en<br />
evalueringsmodel, der kunne anvendes i forhold<br />
til teater, dans <strong>og</strong> musik, dvs. de performative<br />
kunstarter. Hovedvægten skulle<br />
lægges på metoder til at bedømme kunstnerisk<br />
kvalitet med. Og modellen skulle være<br />
anvendelig både på kommunalt <strong>og</strong> statsligt<br />
niveau, ligesom den skulle kunne bruges<br />
både i forbindelse med ansøgninger <strong>og</strong> med<br />
evalueringer af kulturinstitutioner ved afslutningen<br />
af en kontraktperiode. Århus Kommune<br />
var nemlig <strong>og</strong>så begyndt på at indgå<br />
flerårige aftaler/kontrakter med kulturinstitutionerne.<br />
Til at udføre arbejdet med at udvikle modellen<br />
blev der truffet aftale med tre universitetsforskere,<br />
der både har erfaringer med<br />
de pågældende kunstarter <strong>og</strong> med kulturpolitik.<br />
Projektet strakte sig over knap tre år. Undervejs<br />
blev der publiceret seks delrapporter,<br />
hvoraf de fire i bearbejdet form indgår i en<br />
afsluttende b<strong>og</strong> 1 . Desuden blev der afholdt et<br />
par endagsseminarer for at diskutere centrale<br />
problemstillinger i forhold til projektet.<br />
Efter udgivelse af b<strong>og</strong>en om Ønskekvistmodellen<br />
udsender forlaget i foråret <strong>2004</strong> en<br />
mere håndb<strong>og</strong>sagtig <strong>og</strong> brugsrettet b<strong>og</strong>, Ønskekvisten<br />
2 , <strong>og</strong> der bliver oprettet en hjemmeside<br />
3 , hvor det er intentionen at placere<br />
eller linke til de rapporter mv., hvor modellen<br />
anvendes.<br />
Evaluering<br />
I offentlig administration har indførelsen af<br />
nye administrative tankegange, fx New Public<br />
Management, lagt vægt på uddelering,<br />
mål- <strong>og</strong> rammestyring <strong>og</strong> frihedsgrader for<br />
underordnede instanser. Men det fører umiddelbart<br />
til etableringen af nye kontrolsystemer.<br />
Jævnlig evaluering er ét af dem.<br />
Kunstens sprængning af grænser mellem<br />
kunstarter <strong>og</strong> genrer, tendenserne til helt nye<br />
typer af kunsthandlinger, som ikke er værker<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 23
24 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
i traditionel forstand, gør det nødvendigt,<br />
hvis der skal føres en offentlig kulturpolitik<br />
under økonomiske restriktioner, at der til<br />
stadighed udvikles grundlag for at tage stilling<br />
til alt det nye. Man kan sige, at jo mere<br />
kunsten går på tværs, jo større behov vil der<br />
være for evalueringer. Skal man vælge en<br />
mere positiv vinkel på al denne evaluering,<br />
så kan man sige, at den, hvis den udformes<br />
rigtigt, faktisk kan tjene til en større offentlighed<br />
om prioriteringerne i offentlig politik.<br />
Der kan altså ligge et perspektiv af demokratisk<br />
åbenhed <strong>og</strong> diskuterbarhed i den megen<br />
evaluering.<br />
Og evaluering er jo ikke mystisk. Vi evaluerer<br />
konstant, hver for sig eller sammen,<br />
helt uformelt, <strong>og</strong> uden at det hedder evaluering.Vi<br />
spørger: Hvad var det, vi ville, hvad<br />
var det vi gjorde, hvad var det, der kom ud<br />
af det, <strong>og</strong> hvorfor? Det, vi her taler om, er<br />
imidlertid en mere systematisk <strong>og</strong> formaliseret<br />
bedømmelse, som får en form (skriftlighed),<br />
så den er tilgængelig for andre.<br />
Man kunne godt forestille sig evalueringer<br />
af kunstinstutioner <strong>og</strong> -projekter, der koncentrerede<br />
sig om økonomi, publikumstal,<br />
PR, organisation <strong>og</strong> ledelse <strong>og</strong> dermed søgte<br />
svar på, om institutionen/projektet blev drevet<br />
økonomisk forsvarligt <strong>og</strong> effektivt, <strong>og</strong><br />
om man nåede sit publikum på den rigtige<br />
måde. Men det virkelig interessante er jo,<br />
om der kommer kvalitet, kunstnerisk kvalitet<br />
ud af institutionen/projektet.<br />
En model – et samtalerum<br />
Projektet handler om de performative kunstarter,<br />
altså dem der mødes i et her <strong>og</strong> nu<br />
med et publikum. Det drejer sig ikke om<br />
kunstarter, der lader sig opbevare <strong>og</strong> hente<br />
frem igen, sådan som litteratur <strong>og</strong> billed-<br />
kunst kan. Projektet er rettet mod kunstarter,<br />
der kun har deres eksistens i en social sammenhæng,<br />
som er et element i en bestemt<br />
form for socialt samvær.<br />
Det er intentionen med projektet at etablere<br />
samtalerum om kunstnerisk kvalitet. Og<br />
ved det forstår jeg etableringen af n<strong>og</strong>le kernepunkter<br />
eller -elementer, som bør indgå i<br />
en stillingtagen til, om n<strong>og</strong>et har kunstnerisk<br />
kvalitet eller ej.<br />
Kunstnerisk kvalitet i performativ kunst er<br />
en kombination af Villen, Kunnen <strong>og</strong><br />
Skullen, eller Engagement, Evner <strong>og</strong> Nødvendighed.<br />
Hvorfor nu det? Når man opfatter<br />
et kunstværk som kvalitativt godt, så er<br />
værket båret af en indre glød, man kunne<br />
tale om en kommunikationsvilje, en udstråling<br />
af Villen: at dette er vigtigt at få<br />
sagt/vist/spillet, en eneståenhed, der går ud<br />
over den rene <strong>og</strong> skære pligt eller rutine.<br />
Samtidig er værket udtryk for en overbevisende<br />
udfoldelse af menneskelige evner. Der<br />
er en håndværksmæssig kvalitet, en Kunnen<br />
til stede. Og endelig er n<strong>og</strong>et – når det er et<br />
godt kunstværk – i med- eller modspil til<br />
den tid, det fungerer i, <strong>og</strong> den tids mennesker.<br />
Det besidder en Skullen. Det betyder<br />
ikke, at kunsten bør udsige n<strong>og</strong>et bestemt,<br />
men det betyder, at kvalitetskunst bearbejder<br />
– i fantasifuld form, enkelt eller spektakulært,<br />
traditionsbevidst eller eksperimenterende,<br />
på mange underlige måder – problemer,<br />
livsopfattelser, menneskelige relationer,<br />
glæder <strong>og</strong> sorger, som er samtidens. Man<br />
kan tale om, at når det opførte værk fungerer<br />
som et godt kunstværk, er det på højde med<br />
sin tid – det besidder en Skullen, som kan<br />
manifestere sig på mange niveauer. De længsler,<br />
drømme <strong>og</strong> fantasier, som er samtidens,<br />
vendes ikke mod fortidens løsninger, men
mødes <strong>og</strong> konfronteres på samtidens<br />
præmisser.<br />
Tre begreber: Villen – Kunnen –<br />
Skullen<br />
Villen, Kunnen <strong>og</strong> Skullen er ikke altid n<strong>og</strong>et,<br />
der ligger fremme i dagens lys i et performativt<br />
kunstværk, <strong>og</strong> som bare lader sig<br />
samle op <strong>og</strong> opfatte af hvem som helst. At<br />
bestemme kunstneriske udsagns villen, kunnen<br />
<strong>og</strong> skullen kræver viden <strong>og</strong> analyse.<br />
Villen<br />
Den kunstneriske vilje er en udtryksvilje <strong>og</strong><br />
en kommunikationsvilje. Den er et engagement,<br />
båret af, at kunstneren brænder for at<br />
få fremført det, han/hun vil, her <strong>og</strong> nu.<br />
Kunstværket bæres af en indre glød, <strong>og</strong> tilskueren<br />
opfatter dette som oprigtig engagerethed<br />
eller engageret oprigtighed.<br />
Udtryksviljen går indefra <strong>og</strong> ud. Kunstneren<br />
giver form til sin oplevelse af omverdenen<br />
<strong>og</strong> til sine drømme om, hvordan verden<br />
kunne være, hvordan livet kunne leves, hvordan<br />
menneskeligt samvær kan være. I denne<br />
formgivning <strong>og</strong> denne vilje til at udtrykke<br />
sig er der ambitioner, selvbevidsthed <strong>og</strong> ekspressiv<br />
kraft på spil. Kunstværket er jo ikke<br />
bare en skildring eller en beskrivelse af en<br />
omverden, det er et valg blandt verdens<br />
mangfoldige elementer med en eller anden<br />
form for hensigt. Gennem kunsten bearbejdes<br />
verden.<br />
Kommunikationsviljen er mere dial<strong>og</strong>isk.<br />
Her er det centralt, at der <strong>og</strong>så lyttes, <strong>og</strong> at<br />
kunstnerens evner <strong>og</strong> talent består i at lytte<br />
sig ind mod sit publikum <strong>og</strong> lade samspillet<br />
med publikum på én <strong>og</strong> samme gang tage afsæt<br />
i publikummets <strong>og</strong> i sit eget nærvær.<br />
Den performative kunsts magi består ofte i,<br />
at kunstneren gennem sin lytten til <strong>og</strong> for-<br />
nemmelse for publikum bliver i stand til meget<br />
præcist at forme sine overtalelses- <strong>og</strong><br />
forførelsesstrategier. Det kan lyde meget teknisk,<br />
men er egentlig blot et forsøg på at beskrive,<br />
at der i kunstnerisk kommunikation<br />
arbejdes på alle planer for at få publikum<br />
med. At fange dem ind, at gøre dem interesseret,<br />
at bevæge dem <strong>og</strong> at få dem til at gennemleve<br />
et følelsesmæssigt <strong>og</strong> intellektuelt<br />
forløb.<br />
Det er ikke nok så mange deklarationer <strong>og</strong><br />
erklæringer om, hvad man vil, der er det<br />
centrale, når et kunstværks, en kunstbegivenheds<br />
eller en kunstinstitutions villen skal<br />
analyseres <strong>og</strong> karakteriseres. Den villen, der<br />
er interessant, er den villen, der manifesterer<br />
sig <strong>og</strong> er til stede i de faktisk gennemførte<br />
handlinger.<br />
Kunnen<br />
Den kunstneriske kunnen rummer helt specifikke<br />
færdigheder, der er forskellige fra<br />
kunstart til kunstart, fra genre til genre <strong>og</strong><br />
fra kunstretning til kunstretning. Sådanne<br />
trænes <strong>og</strong> opøves dels gennem kunstneruddannelser,<br />
der ofte har karakter af en art mesterlære,<br />
dels gennem årelang praksis.<br />
Kunstnerisk kunnen er nødvendig for at<br />
kunne udtrykke <strong>og</strong> kommunikere, <strong>og</strong> kravene<br />
til kunstnerisk kunnen er ofte meget<br />
specialiserede. For alle kunstarter <strong>og</strong><br />
kunstretninger gælder det, at vellykketheden<br />
er betinget af, at man mestrer de kunstneriske<br />
udtryksmidler, som man betjener sig af,<br />
<strong>og</strong> af, om man er i stand til at formgive et<br />
stof. Det specielle for de optrædende eller<br />
performative kunstarter er, at udøverne ofte<br />
opfylder en instruktørs, en dirigents, en dramatikers,<br />
en komponists eller en kore<strong>og</strong>rafs<br />
intentioner. Denne type af kunstnerisk udførelse<br />
er nærmest transparent. Den<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 25
26 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
udøvende skal på én gang tilføje værket troværdighed<br />
<strong>og</strong> liv <strong>og</strong> samtidig stille sin<br />
kunstneriske kunnen til rådighed for en andens<br />
idé.<br />
Kampene inden for kunsten, når nyt møder<br />
traditionelt, er ofte blevet udkæmpet omkring<br />
kunstnerisk kunnen, idet de traditionelle<br />
har beskyldt de nybrydende for ikke at<br />
beherske håndværket. Men naturligt nok<br />
ændrer de konkrete håndværksmæssige krav<br />
sig i takt med, at de medier, vi møder kunsten<br />
igennem, <strong>og</strong> som kunstneren tager i anvendelse<br />
i sin bearbejdning af det kunstneriske<br />
materiale, hele tiden er under forandring.<br />
Oplevelsen af, hvad kunstnerisk kunnen er,<br />
er altså ikke en absolut <strong>og</strong> konstant størrelse,<br />
der lader sig udspecificere uafhængigt af<br />
omgivelserne <strong>og</strong> samtiden. Men det er til<br />
gengæld heller ikke en så diffus størrelse,<br />
der betyder, at man kan frembringe stor<br />
kunst uden at kunne n<strong>og</strong>et – <strong>og</strong> at dette n<strong>og</strong>et<br />
<strong>og</strong>så konkret kan gøres til genstand for<br />
vurderinger.<br />
I kunstnerisk sammenhæng opleves kunnen<br />
uden personligt præg eller engagement<br />
som tomgang. Færdighederne kan blive så<br />
opskruede eller så fikserede i traditionsvedligeholdelse,<br />
at de dækker over tomhed. Der<br />
bliver tale om ren form eller ækvilibrisme.<br />
Kunnen kan lige så lidt som villen stå alene.<br />
Skullen<br />
Men kunnen <strong>og</strong> villen er heller ikke i kombination<br />
nok til at danne kernen i samtalerummet<br />
om kunstnerisk kvalitet. Der er en ting<br />
mere på spil, <strong>og</strong> det i særlig tydelig grad for<br />
de performative kunstarter, nemlig relationen<br />
til publikum, til omgivelserne, til samfundet,<br />
hvori kunstværket opføres. Det betegnes<br />
her med ordet skullen. Det betyder, at<br />
værket for at være godt må have en nødven-<br />
dighed, der rækker ud over den kunstneriske<br />
vilje <strong>og</strong> de kunstneriske evner. Dets udspil<br />
må være indspil i en virkelighed, som er befolket<br />
med større eller mindre grupper af<br />
mennesker, der er karakteriseret ved særegne<br />
sociale <strong>og</strong> psykiske karakteristika. Og dets<br />
udspil må være kendetegnet ved, at det bearbejder<br />
disse menneskers, disse gruppers sociale<br />
<strong>og</strong>/eller psykol<strong>og</strong>iske situation på en<br />
måde, så det kan virke øjenåbnende, troværdigt<br />
<strong>og</strong> nærværende. Det her skal ikke forstås<br />
på en firkantet måde. Der ligger ikke her<br />
et ydre krav gemt til kunsten. Men der ligger<br />
på den anden side et forsøg på at sætte ord<br />
på, at en kunst for at være kvalitetspræget i<br />
en kulturpolitisk sammenhæng ikke kan fungere<br />
som et rent indelukket reservat af esoterik,<br />
hvor relationen til publikum er uden interesse.<br />
Når jeg siger, at kunsten må være<br />
øjenåbnende for at have kvalitet, så betyder<br />
det, at den uden at havne i idyl eller eskapisme<br />
må forholde sig til dens publikums<br />
livssituation på godt <strong>og</strong> ondt <strong>og</strong> vinkle, perspektivere<br />
eller omkranse dette liv eller elementer<br />
af det, så det tilføres n<strong>og</strong>et anderledes,<br />
en andethed.<br />
At diskutere et kunstværks skullen handler<br />
både om at bestemme, om det er på niveau<br />
med tidens problemer, livsformer <strong>og</strong><br />
tankegange, <strong>og</strong> om det sætter disse ting i bevægelse<br />
i en retning, der virker frigørende<br />
<strong>og</strong> perspektivændrende. Skullen er den dimension,<br />
der bringer det æstetiske <strong>og</strong> det etiske<br />
sammen. Det er et spørgsmål om, at<br />
kunsten tager os med dybt ind i os selv – <strong>og</strong><br />
tager os med uden for os selv.<br />
Ønskekvist-modellen – et system<br />
med tre pile<br />
Når projektet konstruerer sit samtalerum, så<br />
vælger vi ikke at placere villen, kunnen <strong>og</strong>
skullen som tre vinkelspidser på en trekant,<br />
hvad vi i <strong>og</strong> for sig godt kunne. Gjorde vi<br />
det, ville vi få et lukket rum. Vi opfatter<br />
tværtimod villen, kunnen <strong>og</strong> skullen som tre<br />
vektorer/pile, der trækker i hver sin retning,<br />
<strong>og</strong> som udgør en kerne, hvor samtalen om<br />
kunstnerisk kvalitet kan tage sit udgangspunkt,<br />
<strong>og</strong> som der kan vendes tilbage til undervejs.<br />
Figur 1<br />
Ønskekvist-modellen<br />
Kunstnerisk kvalitet er da betinget af et<br />
samspil mellem villen, kunnen <strong>og</strong> skullen.<br />
Modellen er som alle modeller karakteristisk<br />
ved, at det ikke er et billede af den samlede<br />
virkelighed. Denne model skal snarere<br />
opfattes som, hvad man kunne kalde et samtaleapparat.<br />
Det er en model for strukturering<br />
af samtaler <strong>og</strong> udsagn om kunstnerisk<br />
kvalitet.<br />
I en model af denne type kan man forestille<br />
sig, at pilene har forskellig længde. Det<br />
kan fx bruges til at markere, at villen i det<br />
konkrete tilfælde er større end kunnen.<br />
Modellen siger ikke n<strong>og</strong>et om, at det perfekte<br />
kunstværk skal rumme lige lange pile,<br />
sådan at det hele er i balance. Den er ikke<br />
normativ på denne måde. Tværtimod kan<br />
den bruges til at blive mere bevidst om, at<br />
n<strong>og</strong>en i n<strong>og</strong>le udsagn om kunstnerisk kvalitet<br />
lægger mest vægt på kunnen, at n<strong>og</strong>en i<br />
andre sammenhænge måske lægger mest<br />
vægt på villen eller på skullen, <strong>og</strong> at n<strong>og</strong>en i<br />
n<strong>og</strong>le tredje kontekster lægger vægt på sammenhængen<br />
mellem n<strong>og</strong>le af eller alle pilene.<br />
Modellen vil kunne anvendes på enkeltkunstværker<br />
<strong>og</strong> på kulturinstitutioners samlede<br />
liv. Den vil kunne bruges både i forhold<br />
til arrangerende <strong>og</strong> til producerende institutioner.<br />
Den vil kunne bruges som struktureringsprincip,<br />
når man tager stilling til ansøgninger,<br />
<strong>og</strong> når man efterfølgende bedømmer,<br />
hvad der kom ud af det.<br />
Uden for selve Ønskekvist-modellen er<br />
det vigtigt at holde sig konteksten for kunstværket<br />
eller institutionen klar. Konteksten<br />
kan være mange forskellige ting. Det kan<br />
være det politiske klima, samfundets kunstsyn,<br />
publikums forventninger etc. I denne<br />
sammenhæng er konteksten primært de ressourcer,<br />
der er til rådighed. Det kan være<br />
menneskelige, tekniske eller økonomiske<br />
ressourcer. Det helt afgørende er at løsrive<br />
sig fra den illusion, at der på kunstområdet<br />
er tale om en fri <strong>og</strong> lige konkurrence. Det er<br />
der ikke, så længe n<strong>og</strong>le af producenterne fx<br />
har meget store økonomiske ressourcer til<br />
rådighed, ofte gennem offentlige subsidier,<br />
mens andre ingen har. Om den kunstneriske<br />
vilje, der er til stede i en ansøgning, en kontrakt,<br />
et projekt eller en institution, kan<br />
komme til udfoldelse, er bl.a. afhængig af de<br />
ressourcer, der er til rådighed. En instruktør<br />
kan have en nok så fremragende idé til en<br />
forestilling, <strong>og</strong> det hele kan være nok så relevant,<br />
men det hjælper alt i alt ikke meget,<br />
hvis der ikke er ressourcer til at hyre de skuespillere,<br />
der vil kunne omsætte intentio-<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 27
28 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
nerne til scenisk liv. På den anden side skal<br />
man da <strong>og</strong>så være opmærksom på, at der altid<br />
vil være en tendens til at bortforklare det,<br />
der ikke rigtig lykkes, med manglen på ressourcer:<br />
»Havde den offentlige støtte d<strong>og</strong><br />
bare været større, <strong>og</strong> havde vi d<strong>og</strong> bare haft<br />
et større personale, så ...«<br />
Dernæst er konteksten de kulturpolitiske<br />
mål, som det kunstfænomen, der evalueres,<br />
relaterer sig til. Disse mål bør ikke betragtes<br />
som urørlige i en evaluering. Det vil ofte<br />
være nødvendigt at inddrage dem i evalueringen<br />
<strong>og</strong> <strong>og</strong>så at diskutere <strong>og</strong> analysere dem<br />
kritisk bl.a. for til fulde at forstå, hvorfor et<br />
givet kunstfænomen udfolder sig, som det<br />
gør, <strong>og</strong> for at kunne se alternativer.<br />
Pointen med denne model er bl.a., at den<br />
skal være robust <strong>og</strong> sensitiv på samme tid.<br />
Den skal muliggøre overordnede kulturpolitiske<br />
diskussioner om prioriteringer <strong>og</strong> valg,<br />
<strong>og</strong> den skal give rum for sagkyndiges diskussion<br />
om nuancer i den kunstneriske kvalitet.<br />
Noter<br />
1 Langsted, Jørn; Karen Hannah <strong>og</strong> Charlotte<br />
Rørdam Larsen: Ønskekvist-modellen. Kunstnerisk<br />
kvalitet i performativ kunst. Forlaget<br />
Klim, Århus 2003.<br />
2 Langsted, Jørn; Karen Hannah <strong>og</strong> Charlotte<br />
Rørdam Larsen: Ønskekvisten. En håndb<strong>og</strong> i<br />
evaluering af teater, dans <strong>og</strong> musik, under udgivelse.<br />
Forlaget Klim, Århus <strong>2004</strong>.04.02.<br />
3 Projektets hjemmesidse: www.au.dk/onskekvisten
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 29
Aspekter af indvandre rnes<br />
integration i Danmark<br />
30 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
En af de største barrierer i forhold til<br />
at opnå beskæftigelse er manglende<br />
anerkendelse af den uddannelse, indvandrerne<br />
har med fra hjemlandet, <strong>og</strong><br />
de må derfor forsøge sig med andre<br />
former for beskæftigelse fx som selvstændigt<br />
erhvervsdrivende. Det er<br />
d<strong>og</strong> langtfra alle indvandrere, for<br />
hvem det at være selvstændigt erhvervsdrivende<br />
er forbundet med integration<br />
på det danske arbejdsmarked,<br />
skriver forsker Kræn Blume<br />
Jensen, <strong>AKF</strong>. 1<br />
Velfærdsafhængighed <strong>og</strong> beskæftigelse<br />
Mange danske indvandrere er meget afhængige<br />
af overførselsindkomster 2 . I 1999 udgør<br />
indvandrere fra mindre udviklede lande ca.<br />
3% af den danske befolkning, mens de udgør<br />
ca. 5% blandt modtagere af overførselsindkomster,<br />
<strong>og</strong> hvis man alene fokuserer på<br />
modtagere af kontanthjælp, udgør de mere<br />
end 18%. Dette viser meget tydeligt at indvandrere<br />
fra mindre udviklede lande er kraftigt<br />
overrepræsenteret blandt modtagere af<br />
offentlige indkomstoverførsler. Beregninger<br />
fra <strong>AKF</strong> viser endvidere, at velfærdsafhængigheden<br />
3 er på 49% blandt indvandrere fra<br />
mindre udviklede lande i 1999, <strong>og</strong> at den er<br />
helt oppe på 60% i 2003 (Blume <strong>og</strong> Verner<br />
2003). En af hovedårsagerne til denne høje<br />
velfærdsafhængighed blandt indvandrere fra<br />
mindre udviklede lande er deres manglende<br />
beskæftigelse.<br />
Indvandrernes uddannelse<br />
Grunden til, at mange indvandrere har svært<br />
ved at opnå beskæftigelse skyldes flere ting,<br />
blandt andet indvandrernes ofte ringe danskspr<strong>og</strong>lige<br />
kundskaber. En anden hovedforklaring<br />
er indvandrernes manglende uddannelse<br />
<strong>og</strong> erhvervsrettede kvalifikationer.<br />
Mange indvandrere, der kommer til Danmark<br />
fra især mindre udviklede lande, har<br />
ingen eller kun ringe uddannelse. Der er d<strong>og</strong><br />
samtidig <strong>og</strong>så mange indvandrere, som har<br />
en uddannelse med sig fra hjemlandet, men<br />
denne uddannelse anerkendes ikke på det<br />
danske arbejdsmarked. I 1999 gennemførte<br />
Danmarks Statistik en undersøgelse blandt<br />
alle førstegenerationsindvandrere i Danmark<br />
med hensyn til, hvor meget uddannelse, de<br />
havde erhvervet i hjemlandet. Undersøgelsen<br />
omfattede alene indvandrere, som ikke<br />
havde erhvervet n<strong>og</strong>en dansk uddannelse.<br />
Undersøgelsen viste, at en ikke ubetydelig<br />
andel indvandrere har en uddannelse med<br />
sig fra hjemlandet (se Mørkeberg 2000).<br />
Manglende anerkendelse af uddannelse<br />
Den manglende anerkendelse af de kvalifikationer,<br />
som indvandrerne medbringer fra<br />
hjemlandet, er en væsentlig barriere for indvandreres<br />
indtræden på det danske arbejdsmarked.<br />
Det er især et problem i forbindelse
med beskæftigelse inden for den offentlige<br />
sektor, idet den offentlige sektor ofte stiller<br />
større krav om en anerkendt uddannelse end<br />
den private sektor – krav som indvandrere<br />
har svært ved at honorere. Konsekvensen er<br />
at indvandrere er kraftigt underrepræsenteret<br />
blandt offentligt ansatte. Tal fra DA viser, at<br />
kun ca. 2% af ansatte inden for den offentlige<br />
sektor i 2001 er indvandrere trods det<br />
faktum, at de udgør en langt større andel af<br />
befolkningen (Dansk Industri 2002).<br />
En anden barriere er den relativt høje<br />
mindsteløn på det danske arbejdsmarked.<br />
Idet arbejdsmarkedet i mange tilfælde ikke<br />
anerkender indvandrernes kvalifikationer fra<br />
hjemlandet, vil indvandrerne ofte ikke kunne<br />
opnå en løn, der er over mindstelønnen – resultatet<br />
er ofte, at den pågældende indvandrer<br />
ikke kommer i beskæftigelse.<br />
Reduceret afkast af uddannelse fra<br />
hjemlandet<br />
Analyser foretaget i <strong>AKF</strong> bekræfter, at den<br />
manglende anerkendelse af indvandrernes<br />
uddannelse har konsekvenser for deres arbejdsmarkedsadfærd<br />
(Blume 2003a). Tabel 1<br />
beskriver, hvorledes startløn <strong>og</strong> beskæftigelsesfrekvensen<br />
varierer blandt indvandrere<br />
med et tilsvarende antal års uddannelse fra<br />
henholdsvis Danmark <strong>og</strong> oprindelseslandet .<br />
Tabel 1<br />
Indvandreres afkast af skolegang fra hhv. Danmark <strong>og</strong> hjemlandet<br />
Indvandrere med:<br />
7 års skolegang 17 års skolegang<br />
Beskæftigelsesfrekvens<br />
Dansk skolegang 43,9 % 65,7 %<br />
Skolegang fra oprindelseslandet 38,6 % 52,8 %<br />
Lavere beskæftigelsesfrekvens som følge -12,2 % -19,6 %<br />
af skolegang fra hjemlandet sammenlignet<br />
med tilsvarende dansk skolegang<br />
Startløn --- DKK ---<br />
Dansk skolegang 80,9 104,7<br />
Skolegang fra oprindelseslandet 80,6 96,3<br />
Lavere lønniveau som følge af skolegang fra -0,4 % -8,1 %<br />
hjemlandet sammenlignet med tilsvarende<br />
dansk skolegang<br />
Note: Blume (2003a).<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 31
32 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Som det fremgår af tabellen modtager indvandrere<br />
med 17 års skolegang fra hjemlandet<br />
en startløn, der er ca. 8% lavere end indvandrere<br />
med et tilsvarende antal års dansk<br />
skolegang, <strong>og</strong> samtidig er deres beskæftigelsesfrekvens<br />
ca. 19% lavere.<br />
Det tyder d<strong>og</strong> på, at indvandrernes afkast<br />
af uddannelse fra hjemlandet stiger, hvis<br />
indvandrere kommer til Danmark i perioder<br />
med lav arbejdsløshed. En af årsagerne til<br />
dette kan være, at den uddannelse, indvandrerne<br />
medbringer fra hjemlandet, optræder<br />
som et signal om b<strong>og</strong>lige/faglige færdigheder<br />
trods det, at uddannelsen ikke er formelt<br />
anerkendt i Danmark. Dette signal vejer tungere<br />
for en given arbejdsgiver, når arbejdsløsheden<br />
er lav, <strong>og</strong> arbejdsgiveren måske<br />
derved har sværere ved at besætte ledige job<br />
med personer, som besidder de helt rette<br />
kvalifikationer.<br />
Andre former for beskæftigelse<br />
De ringe beskæftigelseschancer, som indvandrere<br />
oplever, sammenholdt med det reducerede<br />
afkast af uddannelse fra hjemlandet,<br />
får mange indvandrere til at vælge andre<br />
former for beskæftigelse. Især vælger mange<br />
indvandrere at blive selvstændigt erhvervsdrivende,<br />
blandt andet fordi de dermed har<br />
mulighed for at arbejde til en løn, der ligger<br />
under mindstelønnen. I udvalgte indvandrergrupper<br />
er andelen af selvstændigt erhvervsdrivende<br />
blandt de beskæftigede over 30%<br />
(Blume m.fl. 2003).<br />
Analyser foretaget i <strong>AKF</strong> viser d<strong>og</strong>, at det<br />
at være selvstændigt erhvervsdrivende for<br />
mange indvandrere ikke er at regne for regulær<br />
arbejdsmarkedsintegration (Blume m.fl.<br />
2003). I stedet kan det snarere betragtes som<br />
en form for marginaliseret position på ar-<br />
bejdsmarkedet. Disse resultater er opnået på<br />
baggrund af en ny måde at definere arbejdsmarkedsmarginalisering<br />
på, nemlig på baggrund<br />
af arbejdsmarkedstransitioner (dvs.<br />
skift i arbejdsmarkedsstatus). Når en person<br />
meget ofte skifter mellem at være selvstændigt<br />
erhvervsdrivende <strong>og</strong> at være uden for<br />
beskæftigelse, tyder det på, at perioderne<br />
som selvstændig ikke er udtryk for solid beskæftigelse.<br />
Derimod er de snarere et udtryk<br />
for, at den pågældende person ikke har andre<br />
oplagte beskæftigelsesmuligheder <strong>og</strong> derfor<br />
forsøger sig som selvstændigt erhvervsdrivende<br />
med de tilskuds- <strong>og</strong>støttemuligheder,<br />
der nu engang er. Et forsøg, der mange<br />
gange ikke lykkes, idet de ofte ender med at<br />
være uden for beskæftigelse igen.<br />
At det at være selvstændigt erhvervsdrivende<br />
er at forbinde med en marginaliseret<br />
position på arbejdsmarkedet gælder d<strong>og</strong> ikke<br />
for alle selvstændigt erhvervsdrivende indvandrere.<br />
Andre analyser foretaget i <strong>AKF</strong> viser,<br />
at det at være selvstændigt erhvervsdrivende<br />
for n<strong>og</strong>le indvandrere kan være en vej<br />
ud af lavindkomstgruppen, dvs. at de efter<br />
en periode som selvstændig opnår en stigende<br />
indkomst (Blume 2003b). Dette gælder<br />
især indvandrere fra Pakistan, mens der<br />
for indvandrere fra eksempelvis Vietnam<br />
ikke umiddelbart kan spores n<strong>og</strong>en sammenhæng<br />
i den pågældende analyse.<br />
Velfærdsafhængighed <strong>og</strong> lønudvikling<br />
Trods de lave startlønninger <strong>og</strong> den manglende<br />
anerkendelse af indvandrernes udannelse<br />
fra hjemlandet, tyder det d<strong>og</strong> på, at tiden<br />
i Danmark hjælper med til at forbedre<br />
indvandrernes økonomiske situation.<br />
Først <strong>og</strong> fremmest falder indvandrernes<br />
velfærdsafhængighed i takt med, at indvan-
drernes opholdstid i Danmark øges. Dette<br />
kan ses, hvis man betragter figur 1, som viser<br />
velfærdsafhængigheden for en typisk<br />
Figur 1<br />
Velfærdsafhængighed<br />
Beregnet velfærdsafhængighed<br />
År siden indvandring<br />
Kilde: Blume & Verner (2003).<br />
Note: Beregnet for standardpersoner.<br />
Som det kan ses af figur 1, falder velfærdsafhængigheden<br />
i takt med, at opholdstiden<br />
øges, om end niveauet for indvandrere fra<br />
mindre udviklede lande forbliver relativt<br />
højt. For danskere er velfærdsafhængigheden<br />
således omkring 10%.<br />
indvandrer, som er indvandret til Danmark<br />
som 25-årig fra henholdsvis mere <strong>og</strong> mindre<br />
udviklede lande.<br />
Tilsvarende oplever de indvandrere, som<br />
opnår beskæftigelse, en generel lønstigning i<br />
takt med, at opholdstiden øges. Dette fremgår<br />
af figur 2, som beskriver den beregnede<br />
lønudvikling for en typisk indvandrer <strong>og</strong> en<br />
typisk dansker.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 33
34 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Figur 2<br />
Lønudvikling<br />
Timeløn (l<strong>og</strong>aritmisk)<br />
Indvandrere: Antal år siden indvandring<br />
Danskere: Alder >25 år<br />
Kilde: Blume & Verner (2003).<br />
Note: Beregnet for standardpersoner.<br />
Af figur 2 fremgår det, at indvandrere i beskæftigelse<br />
oplever en markant lønstigning<br />
specielt i de første fem år efter indvandring.<br />
En af grundene til dette kan eksempelvis<br />
være, at der i takt med, at indvandrernes opholdstid<br />
øges, opnås en form for uformel anerkendelse<br />
af eksempelvis uddannelse <strong>og</strong> andre<br />
erhvervsrettede kvalifikationer fra hjemlandet<br />
i forbindelse med deres beskæftigelse.<br />
Trods den markante lønstigning i perioden<br />
efter indvandring tyder det i denne analyse<br />
d<strong>og</strong> ikke på, at indvandrerne opnår samme<br />
lønniveau som tilsvarende danskere.<br />
Afrunding<br />
De analyser, som kort beskrives i denne arti-<br />
kel, vidner om, at indvandrerne generelt har<br />
det svært på det danske arbejdsmarked, men<br />
samtidig <strong>og</strong>så, at deres situation trods alt<br />
forbedres i takt med, at deres opholdstid<br />
øges. I den mellemliggende periode, indtil<br />
deres situation forbedres, oplever indvandrerne<br />
en høj grad af velfærdsafhængighed<br />
<strong>og</strong> en lav beskæftigelsesgrad. Samtidig frister<br />
mange indvandrere tilværelsen i en marginaliseret<br />
position på arbejdsmarkedet som<br />
et resultat af, at de har søgt alternative beskæftigelsesformer.<br />
En af årsagerne er bl.a., at indvandrerne<br />
har svært ved at få anerkendt de erhvervsrettede<br />
kvalifikationer, som de har med sig fra<br />
hjemlandet. En øget anerkendelse af disse
kvalifikationer vil derfor være en blandt<br />
mange måder, hvorpå man kunne øge indvandrernes<br />
muligheder for at træde ind på<br />
det danske arbejdsmarked <strong>og</strong> dermed på<br />
længere sigt at få styrket integrationen. På<br />
den måde vil indvandrerne hurtigere kunne<br />
bidrage positivt til den danske samfundsøkonomi,<br />
end det er tilfældet i dag.<br />
Litteratur<br />
Dansk Industri (2002): Migration and Integration<br />
– The Danish experience in an international<br />
perspective. Dansk Industri, København.<br />
Blume, K. (2003a): Are Immigrants Qualifications<br />
from Home-Country Transferable,<br />
kapitel 2. I: Integration of Immigrants<br />
in the Danish Labour Market. Ph.d.-afhandling,<br />
Handelshøjskolen i Århus, 2003:15.<br />
Blume, K. <strong>og</strong> M. Verner (2003): Welfare<br />
dependency among immigrants: is assimilation<br />
taking place, kapitel 3. I: Integration of<br />
Immigrants in the Danish Labour Market.<br />
Ph.d.-afhandling, Handelshøjskolen i Århus,<br />
2003:15.<br />
Blume, K.; H.S. Nielsen, A. Würtz <strong>og</strong> M.<br />
Ejrnæs (2003): Self-Employed Immigrants:<br />
Employment of Last Resort? kapitel 4. I: Integration<br />
of Immigrants in the Danish La-<br />
bour Market. Ph.d.-afhandling, Handelshøjskolen<br />
i Århus, 2003:15.<br />
Blume, K. (2003b): Do Self-Employed<br />
Immigrants Experience Higher Upward Income<br />
Mobility? kapitel 5. I: Integration of<br />
Immigrants in the Danish Labour Market.<br />
Ph.d.-afhandling, Handelshøjskolen i Århus,<br />
2003:15.<br />
Mørkeberg, H. (2000): Indvandrernes uddannelse.<br />
Danmarks Statistik, 2002.<br />
Noter<br />
1 Resultaterne beskrevet i denne artikel stammer<br />
hovedsageligt fra forfatterens ph.d.-afhandling,<br />
der har været finansieret af Ministeriet<br />
for Flygtninge, Indvandrere <strong>og</strong> Integration,<br />
<strong>AKF</strong>, Handelshøjskolen i Århus <strong>og</strong> Det Samfundsvidenskabelig<br />
Forskningsråd.<br />
2 I det efterfølgende omfatter overførselsindkomster<br />
dagpenge, kontanthjælp, pensioner,<br />
børnepenge samt boligsikring. Alle indkomster<br />
er opgjort på husstandsniveau.<br />
3 Velfærdsafhængigheden beskriver i analysen,<br />
hvor stor en andel overførselsindkomster til en<br />
given husstand udgør af husstandens samlede<br />
indkomst.<br />
4 Beregningerne er foretaget på baggrund af<br />
oplysninger vedrørende indvandrere fra Tyrkiet,<br />
Pakistan, Vietnam, Iran <strong>og</strong> Irak. Beregningerne<br />
tager ikke højde for end<strong>og</strong>enitetsproblemer<br />
i forbindelse med uddannelse.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 35
36 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong>
P rostitutionsforståelser blandt<br />
danske <strong>og</strong> svenske politikere<br />
Prostitution forstås <strong>og</strong> debatteres<br />
vidt forskelligt fra samfund til samfund.<br />
Stinne Louise Hansen <strong>og</strong> Vibeke<br />
L. Jensen (begge cand.scient.<br />
soc.) har i deres sociol<strong>og</strong>iske speciale<br />
analyseret prostitutionsdebatter i<br />
Danmark <strong>og</strong> Sverige fra 1997-2003 <strong>og</strong><br />
undersøgt, hvorledes danske folketingspolitikere<br />
<strong>og</strong> svenske riksdagspolitikere<br />
forstår fænomenet prostitution.<br />
Lovgivning<br />
Som udgangspunkt kan man allerede ved at<br />
se på lov g ivningen i Danmark <strong>og</strong> Sverige få<br />
et indtryk af, at man betragter prostitution<br />
ga n s ke forskelligt i de to lande. I Danmark<br />
bl ev prostitution i 1999 afkriminaliseret, hvilket<br />
vil sige, at det i dag er lovligt at have prostitution<br />
som hovedindtægtskilde, <strong>og</strong> det er ligeledes<br />
lovligt at være kunde, medmindre<br />
personen, man køber sex af, er under 18 år.<br />
Prostitution er d<strong>og</strong> ikke et lovligt erhve rv som<br />
i eksempelvis Holland, hvor den prostituerede<br />
har rettigheder <strong>og</strong> pligter som andre selvstændigt<br />
erhve rv s d r ivende, <strong>og</strong> hvor det siden år<br />
2000 har været legalt at organisere <strong>og</strong> profitere<br />
af andre menneskers prostitution. I Sverige<br />
er man gået den anden vej <strong>og</strong> har i 1999<br />
kriminaliseret kunderne til prostitution.<br />
Store forskelle i forståelserne af prostitution<br />
i Danmark <strong>og</strong> Sverige<br />
Tilgangen til <strong>og</strong> forståelsen af prostitution er<br />
meget forskellig i de to landes parlamenter. I<br />
Sverige er der politisk flertal for at forstå<br />
prostitution som et fænomen, der hverken er<br />
en naturlig eller acceptabel del af det svenske<br />
samfund. Målet med kriminaliseringen<br />
af prostitutionskunderne er som følge heraf<br />
bl.a. at sende et stærkt signal til befolkningen<br />
om, at det ikke skal være en accepteret<br />
handling at købe seksuelle ydelser.<br />
I det danske Folketing derimod er der ikke<br />
samme politiske enighed om, hvad holdningen<br />
til <strong>og</strong> forståelsen af prostitution skal<br />
være. Dette hænger sammen med, at der<br />
ikke er tradition for at diskutere prostitution<br />
i Danmark, <strong>og</strong> der er ikke som i de svenske<br />
statsfinansierede prostitutionsudredninger<br />
forsket i prostitutionens konsekvenser for de<br />
prostituerede <strong>og</strong> prostitutionens samfundsmæssige<br />
kontekst <strong>og</strong> betydning.<br />
En væsentlig forskel i synet på prostitution<br />
i de to lande er, at mens man i Sverige<br />
anser prostitution for et stort problem for<br />
samfundet, så er der ikke blandt de danske<br />
politikere enighed om at forstå prostitution<br />
som et samfundsproblem. Denne forskel vil<br />
vi illustrere ved at vise, hvordan n<strong>og</strong>le af de<br />
problematikker, der ligger til grund for, at<br />
prostitution forstås som et problem i Sve-<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 37
38 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
rige, ikke bliver fundet betydningsfulde i de<br />
danske debatter.<br />
Et ligestillingsproblem?<br />
I Sverige ser man det ulige magtforhold<br />
mellem mænd <strong>og</strong> kvinder som forudsætning<br />
for prostitutionens eksistens <strong>og</strong> prostitution<br />
derfor som en manifestation af kønsuligheden.<br />
Prostitution forstås altså ikke »blot«<br />
som værende til skade for de prostituerede<br />
men for hele samfundet, <strong>og</strong> der er som følge<br />
heraf på tværs af politiske skel enighed om<br />
at gøre prostitution til et køns- <strong>og</strong> ligestillingsproblem.<br />
Med ganske få undtagelser er dette ikke<br />
en forståelse af prostitution, som findes i de<br />
danske prostitutionsdebatter. Prostitution<br />
forstås i Danmark som relativt uafhængig af<br />
kønsuligheder <strong>og</strong> af andre underliggende<br />
strukturer i samfundet. Selv når kønsperspektivet<br />
inddrages i debatterne, bliver argumentet<br />
ikke udfoldet, <strong>og</strong> det bliver ikke<br />
modtaget som relevant <strong>og</strong> legitimt for diskussionen.<br />
Derimod er individtilgangen dominerende<br />
i de danske forståelser. Der fokuseres på de<br />
prostituerede <strong>og</strong> deres konkrete problemer,<br />
<strong>og</strong> politikerne taler næsten udelukkende om<br />
årsager til <strong>og</strong> følgevirkninger af prostitution<br />
som knyttet til de enkelte prostituerede.<br />
Dette fører d<strong>og</strong> ikke til politiske initiativer til<br />
at hjælpe prostituerede, selv om der rundt<br />
omkring i landet kun findes ganske få tilbud.<br />
Er det problematisk, at man kan købe<br />
seksuelle ydelser?<br />
På trods af, at de danske politikere primært<br />
forstår prostitution som et fænomen, der<br />
først <strong>og</strong> fremmest eksisterer på individniveau,<br />
så debatteres kun den prostituerede <strong>og</strong><br />
ikke den anden part, der er direkte impliceret<br />
i prostitutionen; kunden. Prostitutionskunden<br />
omtales kun yderst sjældent i de<br />
danske debatter <strong>og</strong> synes dermed ikke at<br />
spille en vigtig rolle i politikernes prostitutionsforståelser.<br />
Kundens betydning for prostitutionens eksistens<br />
diskuteres altså ikke, selv om der er<br />
enighed om, at prostitution forårsager skader<br />
for de prostituerede. Selve det at købe sig til<br />
seksuelle ydelser forstås dermed i det danske<br />
Folketing ikke som unormalt <strong>og</strong> problematisk.<br />
Dette står i skarp kontrast til den dominerende<br />
forståelse i de svenske debatter, hvor<br />
der er stor opmærksomhed på prostitutionskundernes<br />
handlinger, <strong>og</strong> hvor det naturlige,<br />
normale <strong>og</strong> legitime ved at købe sex<br />
udfordres <strong>og</strong> debatteres. Det er kunden, <strong>og</strong>så<br />
kaldet »torsken«, frem for den prostituerede,<br />
der sættes i centrum i debatterne, <strong>og</strong> det er<br />
ligeledes kunden, der forstås som afviger <strong>og</strong><br />
bliver objekt for politisk handling, sådan<br />
som det kommer til udtryk i den svenske<br />
prostitutionslovgivning.<br />
Prostitutionskunden bliver ofte beskrevet<br />
som den, der er med til at opretholde en<br />
samfundsmæssig undertrykkelse <strong>og</strong> udnyttelse<br />
af de prostituerede. Han har derfor<br />
ifølge politikerne misforstået, hvordan man<br />
skal opføre sig i et moderne ligestillet samfund.<br />
Flere svenske politikere opfatter endvidere<br />
prostitutionskunder som n<strong>og</strong>le, der<br />
har et problem <strong>og</strong> som derfor behøver hjælp<br />
<strong>og</strong> behandling.<br />
Afrunding<br />
Afsluttende kan det slås fast, at der er væsentlige<br />
forskelle på prostitutionsforståelserne<br />
i hhv. det danske Folketing <strong>og</strong> den
svenske Riksdag. Forskelle, der bl.a. får betydning<br />
for, om prostitution bliver vurderet<br />
som et problem for samfundet eller blot for<br />
de involverede prostituerede. En hovedforskel<br />
er, at mens de svenske politikere kommer<br />
rundt om prostitutionsfænomenet <strong>og</strong> diskuterer<br />
både den prostituerede, kunden <strong>og</strong><br />
prostitutionens betydning for samfundet, så<br />
taler de danske politikere primært om den<br />
prostituerede.<br />
Inden for rammerne af den svenske prostitutionsdebat<br />
er der, som følge af, at prostitution<br />
ses som et samfundsproblem, langt<br />
større fokus på ad politisk vej at søge at begrænse<br />
prostitutionens udbredelse, end der på<br />
nuværende tidspunkt synes at være mulighed<br />
<strong>og</strong> interesse for i den danske debat.<br />
Uanset hvilken prostitutionspolitik Danmark<br />
skal føre på længere sigt, så bliver det<br />
nødvendigt, at prostitution debatteres mere<br />
indgående, <strong>og</strong> at der opnås enighed om,<br />
hvorledes prostitution skal forstås som fænomen<br />
– <strong>og</strong>så i en bredere samfundsmæssig<br />
kontekst.<br />
Litteratur<br />
Hansen, Stinne Louise <strong>og</strong> Vibeke Jensen<br />
(<strong>2004</strong>): Prostitutionsforståelser blandt danske<br />
<strong>og</strong> svenske politikere. Speciale i Sociol<strong>og</strong>i,<br />
Københavns Universitet.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 39
Udenlandske studerende i hov<br />
e d s t a d s egionen r – hvord a n<br />
kan det gøres bedre ?<br />
40 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Uddannelse er blevet en handelsvare<br />
på et globalt marked, som de højere<br />
uddannelsesinstitutioner ser sig nødsaget<br />
til at deltage i, hvis de økonomiske<br />
vilkår <strong>og</strong> kvaliteten skal sikres.<br />
Internationalt anses uddannelsesmarkedet<br />
således som en mulighed<br />
for et kvalitetsløft, som kan bringe<br />
den pågældende uddannelsesinstitution<br />
op på et højt internationalt niveau,<br />
skriver forskningsleder Torben<br />
Pilegaard Jensen <strong>og</strong> forsker Ulla<br />
Højmark Jensen, <strong>AKF</strong>.<br />
Braindrain <strong>og</strong> uddannelsesmarked<br />
Da uddannelse er gratis i Danmark, består<br />
vor deltagelse i uddannelsesmarkedet først<br />
<strong>og</strong> fremmest i byttehandler i form af udvekslingsstuderende,<br />
hvor en vækst i antallet af<br />
udenlandske udvekslingsstuderende er en<br />
forudsætning for at få flere danske studerende<br />
til udlandet. På længere sigt kan vor<br />
deltagelse i uddannelsesmarkedet føre til, at<br />
vore uddannelser bliver prisfastsat. Internationalt<br />
er der voksende opmærksomhed rettet<br />
mod at sikre et tilstrækkeligt udbud af højtuddannet<br />
arbejdskraft <strong>og</strong> mod det uddannelsesmarked,<br />
som i de senere år har fået større<br />
<strong>og</strong> større økonomisk betydning både for en-<br />
keltuniversiteter <strong>og</strong> lande/regioner. Baggrunden<br />
er bl.a. frygten for »braindrain«, som<br />
drejer sig om, at n<strong>og</strong>le lande oplever, at deres<br />
højtuddannede – først <strong>og</strong> fremmest deres<br />
unge højtuddannede – søger beskæftigelse i<br />
andre lande efter endt uddannelse. På den<br />
måde mister disse lande et vækstpotentiale,<br />
hvis ikke der er en tilsvarende tilstrømning<br />
af højtuddannede fra andre lande. Og så er<br />
der lande, som søger at opnå en situation,<br />
hvor balancen er til ugunst for andre lande,<br />
bl.a. fordelagtige beskæftigelsesvilkår fx i<br />
form af en »Green Card-politik«.<br />
Hvem står bag undersøgelsen?<br />
Når Københavns Kommune i samarbejde<br />
med Københavns Universitet, Handelshøjskolen<br />
i København, Danmarks Tekniske<br />
Universitet, Roskilde Universitetscenter <strong>og</strong><br />
Den Kongelige Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole<br />
har ønsket at få gennemført en undersøgelse<br />
af udenlandske studerende i hovedstadsregionen,<br />
er det netop ud fra disse to<br />
overordnede perspektiver: sikringen af et tilstrækkeligt<br />
udbud af højtuddannet arbejdskraft<br />
<strong>og</strong> forbedrede forudsætninger for at<br />
deltage i uddannelsesmarkedet. Med hensyn<br />
til sikringen af et tilstrækkeligt udbud af højtuddannet<br />
arbejdskraft hedder det i Københavns<br />
Kommunes Erhvervspolitiske Hand-
lingsplan 2002: »Københavnske virksomheders<br />
behov for kvalificeret arbejdskraft overstiger<br />
udbuddet ifølge adskillige undersøgelser.<br />
Der er derfor god grund til at forudse, at<br />
denne situation bliver forværret med faldende<br />
ungdomsårgange.«<br />
Undersøgelsens formål<br />
Et centralt formål med undersøgelsen har<br />
derfor været at få belyst, hvilke erfaringer de<br />
udenlandske studerende har med værtsuniversiteterne,<br />
med danskerne <strong>og</strong> med regionen<br />
<strong>og</strong> landet som sådan. Endelig har undersøgelsen<br />
skullet kaste lys over, hvilke forhold<br />
der kan have betydning for de udenlandske<br />
studerendes interesse i at vende tilbage<br />
til eller blive i regionen efter endt uddannelse.<br />
Eller som det hedder i Københavns<br />
Kommunes Erhvervspolitiske handlingsplan:<br />
»En vurdering af de konkrete barrierer<br />
<strong>og</strong> en evaluering af de udenlandske<br />
studerendes oplevelser kan give et indtryk<br />
af, hvordan København kan fastholde disse<br />
studerendes interesse for byen <strong>og</strong> landet som<br />
helhed, således at de kan vende tilbage efter<br />
afsluttet kandidatgrad.«<br />
Hvad kan der gøres?<br />
Undersøgelsen påviser, at en af de afgørende<br />
forudsætninger for tilfredshed med opholdet<br />
<strong>og</strong> lyst til at vende tilbage er personlige kontakter<br />
til danskerne. I forhold til dette har<br />
universiteterne umiddelbart ikke n<strong>og</strong>en stor<br />
rolle at spille. Men på en række områder har<br />
de d<strong>og</strong> n<strong>og</strong>le strenge at spille på. Også i forhold<br />
til udbyttet af undervisningen er der<br />
grund til at overveje nye tiltag.<br />
For at øge de udvekslingsstuderendes faglige/akademiske<br />
udbytte af kursusforløbet er<br />
der behov for at sikre, at flere får mulighed<br />
for at vælge det rette kursusforløb. Der er så-<br />
ledes grund til at overveje, om det kursusmateriale,<br />
som i dag er til rådighed, er tilstrækkeligt,<br />
herunder om universiteternes<br />
hjemmesider kan forbedres <strong>og</strong> evt. koordineres,<br />
således at en potentiel udvekslingsstuderende<br />
kan få et samlet overblik over muligheder<br />
ved danske universiteter. Det bør derfor<br />
overvejes, hvordan en fælles markedsføring<br />
kunne tilrettelægges, fx gennem en<br />
fælles uddannelsesportal. Derudover er der<br />
behov for at styrke samarbejdsrelationerne<br />
til de udenlandske universiteter for at sikre,<br />
at de udenlandske studerende får bedre<br />
hjælp af hjemmeuniversitetet til at vælge de<br />
rette kurser.<br />
Samtidig er der behov for, at de udvekslingsstuderende<br />
under uddannelsesforløbet<br />
får en mere omfattende personlig vejledning<br />
fra underviserne eller på anden vis sikres<br />
bedre vejledning. Ønsket om dette kan bl.a.<br />
hænge sammen med de danske undervisningsformer,<br />
som, sammenlignet med en<br />
række andre lande, stiller store krav til den<br />
enkeltes evne til selv at tilrettelægge indlæringen.<br />
Hvordan udenlandske studerende i andre<br />
lande oplever kontakten til det pågældende<br />
lands egne studerende, kan denne undersøgelse<br />
naturligvis ikke kaste lys over. Derimod<br />
kan den påvise et problem i hovedstadsregionen,<br />
idet de fleste udenlandske studerende<br />
kun har en begrænset kontakt med<br />
danske studerende, <strong>og</strong> et indtryk af dem som<br />
reserverede er en væsentlig barriere for det<br />
samlede udbytte af studieopholdet <strong>og</strong> for<br />
motivationen for at blive i eller vende tilbage<br />
til hovedstadsregionen efter endt uddannelse.<br />
Der kan derfor være grund til at overveje<br />
forslag, som kan sikre flere <strong>og</strong> mere intensive<br />
kontaktflader mellem de udenlandske<br />
<strong>og</strong> de danske studerende. Og her må en<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 41
42 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
boligmæssig blanding af udenlandske <strong>og</strong><br />
danske studerende anses for helt central.<br />
På boligområdet bør overvejes:<br />
– boligformer/kollegier for både danske <strong>og</strong><br />
udenlandske studerende, d<strong>og</strong> på en måde,<br />
som sikrer, at de udenlandske studerende<br />
fortsat har mulighed for at fastholde det<br />
udbytterige samvær med andre udvekslingsstuderende.<br />
– at udvide de potentielle boligområder<br />
gennem rabatordning til offentlig transport<br />
for udenlandske studerende.<br />
For på andre områder at intensivere kontaktfladerne<br />
kan følgende overvejes:<br />
– at flere kurser afvikles på blandede hold<br />
<strong>og</strong> gennem et større udbud af engelskspr<strong>og</strong>ede<br />
kurser. Dette vil <strong>og</strong>så forbedre<br />
de danske elevers spr<strong>og</strong>kundskaber <strong>og</strong><br />
måske være med til at nedbryde den forestilling,<br />
at de udenlandske studerende<br />
fagligt set er ringere end deres danske<br />
kammerater<br />
– introduktionsforløb med flere danske studerendes<br />
deltagelse<br />
– at flere udvekslingsstuderende motiveres<br />
til at tage danskkurser, idet blot et vist<br />
kendskab til dansk fremmer kontaktmulighederne<br />
under opholdet <strong>og</strong> lysten til at<br />
vende tilbage eller blive efter endt uddannelse<br />
– mulighed for <strong>og</strong> motivation til fritidsarbejde<br />
<strong>og</strong> forbedrede muligheder for praktik<br />
på danske virksomheder<br />
– at flere danske studerende bliver gjort<br />
motiveret for at åbne sig over for udenlandske<br />
studerende.<br />
Litteratur<br />
Jensen, Torben Pilegaard; Ulla Højmark<br />
Jensen, Tue Halgreen <strong>og</strong> Vibeke Pihl (2003):<br />
Udenlandske studerende i hovedstadsregionen<br />
– hvordan kan det gøres bedre? <strong>AKF</strong><br />
Forlaget.
Øturisme <strong>og</strong> turismemultiplikatorer<br />
Turisme spiller en relativt større rolle<br />
på n<strong>og</strong>le af de små, turismeprægede<br />
øer end i de store regioner. Seniorforsker<br />
Jie Zhang, <strong>AKF</strong>, præsenterer i<br />
denne artikel beskæftigelsen inden<br />
for turisme på øerne <strong>og</strong> sammenligner<br />
den med beskæftigelsen inden<br />
for turisme i amterne.<br />
Figur 1<br />
Turismebeskæftigelse i amterne<br />
(Gennemsnit = 3,5 %)<br />
Ved en sammenligning af turismens indvirkninger<br />
på øernes økonomier <strong>og</strong> på amternes<br />
økonomier viser analyserne (Andersen 2003;<br />
Zhang 2001), at turismen har forskellige<br />
indvirkninger på amternes BNP <strong>og</strong> beskæftigelse.<br />
Omsætnings- <strong>og</strong> beskæftigelsesmultiplikatorerne<br />
for turisme beregnes ved hjælp<br />
af modellen. En sammenligning af resultaterne<br />
af turismemultiplikatorerne danner<br />
BO KK NO RB FK St.KBH ST FY SQ AR FA VJ RA RK VI VS KA<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 43
44 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
grundlaget for en drøftelse af de faktorer,<br />
der påvirker størrelsen af turismemultiplikatorerne.<br />
Beskæftigelsen inden for turisme<br />
Beskæftigelsesandelen (jf. figur 1 <strong>og</strong> 2) inden<br />
for turisme er i gennemsnit 7,3% på<br />
øerne, mens den gennemsnitlige beskæfti-<br />
Figur 2<br />
Turismebeskæftigelse i økommunerne<br />
(Gennemsnit = 7,3 %)<br />
Fanø<br />
Allinge-Gudhjem<br />
Marstal<br />
Turistovernatninger <strong>og</strong> omsætning<br />
fra turister<br />
Antallet af turistovernatninger omfatter endagsturister.<br />
På amtsplan har Nordjyllands<br />
Amt, Storkøbenhavn <strong>og</strong> Sønderjyllands Amt<br />
flest turister med 12-14 millioner turistovernatninger.<br />
Århus Amt har 9,5 millioner turistovernatninger,<br />
<strong>og</strong> mange amter har ca. 6-7<br />
millioner overnatninger. Roskilde Amt er det<br />
amt, der har færrest turister. Blandt økom-<br />
Læsø<br />
Nexø<br />
Samsø<br />
Ærøskøbing<br />
gelsesandel inden for turisme er 3,5% i amterne.<br />
København (KBH) har den højeste turismebeskæftigelse<br />
blandt amterne, mens<br />
Fanø <strong>og</strong> Allinge-Gudhjem har de højeste andele<br />
blandt økommunerne. Også på Marstal,<br />
Læsø, Nexø, Samsø <strong>og</strong> Ærøskøbing er turismebeskæftigelsen<br />
relativt højere.<br />
Rønne<br />
Tranekær<br />
Åkirkeby<br />
Hasle<br />
Sydlangeland<br />
Rudkøbing<br />
munerne varierer turistantallet betydeligt<br />
med flest turistovernatninger i kommunerne<br />
Allinge-Gudhjem, Rønne <strong>og</strong> Fanø <strong>og</strong> færrest<br />
turistovernatninger i Langelands tre kommuner.<br />
Den samlede omsætning fra turisme i<br />
Danmark beløb sig i 2001 til DKK 47,1 mia.<br />
Storkøbenhavn tegnede sig for ca. 27% af<br />
dette beløb <strong>og</strong> havde dermed en turistomsætning<br />
på DKK 12,8 mia. Nordjyllands Amt
<strong>og</strong> Sønderjyllands Amt tegnede sig for ca.<br />
12-16% af den samlede turismeomsætning,<br />
<strong>og</strong> Århus Amt tegnede sig for 8% af den<br />
samlede omsætning svarende til ca. DKK<br />
3,8 mia. I mange andre amter var turismeomsætningen<br />
i 2001 på omkring DKK<br />
1,5-2,5 mia. Turismeomsætningen i økommunerne<br />
varierer <strong>og</strong>så betydeligt som følge<br />
af de store forskelle i antallet af turistovernatninger.<br />
Antallet af turistovernatninger pr. tusinde<br />
indbyggere er interessant. Det gennemsnitlige<br />
antal besøgende pr. tusinde indbyggere i<br />
amterne er 20,8. Det gennemsnitlige antal<br />
Figur 3<br />
Antal turistovernatninger pr. tusinde indbyggere i amterne<br />
(Gennemsnit = 20,8)<br />
I tusinde<br />
SQ<br />
RB<br />
NO<br />
RK<br />
ST<br />
VS<br />
turistovernatninger pr. tusinde indbyggere på<br />
øerne er 60,9, hvilket er tre gange så højt<br />
som gennemsnittet for amterne. Fanø, Allinge-Gudhjem,<br />
Læsø <strong>og</strong> Samsø har et relativt<br />
højere antal turister pr. tusinde indbyggere.<br />
På den anden side er antallet af turister<br />
pr. indbygger i Hasle Kommune, Rudkøbing<br />
Kommune <strong>og</strong> Sydlangelands Kommune lavere<br />
end landsgennemsnittet. Figur 3 <strong>og</strong> 4<br />
viser antallet af turistovernatninger divideret<br />
med befolkningen i amtet. Da antallet af<br />
udenlandske endagsturister er medtaget, har<br />
Sønderjyllands Amt det højeste antal besøgende<br />
pr. tusinde indbyggere.<br />
FA<br />
VI<br />
FY<br />
AR<br />
VJ<br />
SKBH<br />
RA<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 45
46 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Figur 4<br />
Antal turistovernatninger pr. tusinde indbyggere på øerne<br />
(Gennemsnit = 60,9)<br />
I tusinde<br />
Fanø<br />
Allinge-Gudhjem<br />
Læsø<br />
Samsø<br />
Rønne<br />
Multiplikatorer for turismebeskæftigelsen<br />
Både de direkte <strong>og</strong> indirekte effekter af turismen<br />
på amternes BNP <strong>og</strong> beskæftigelse<br />
kan beregnes ved hjælp af turismemodellen<br />
LINE/TURISME. Modellen viser fx, at turismen<br />
genererer ca. 16.000 arbejdspladser i<br />
Storkøbenhavn <strong>og</strong> ca. 8.000 arbejdspladser i<br />
både Nordjyllands Amt <strong>og</strong> Sønderjyllands<br />
Amt. Turismen skaber i alt ca. 70.000 arbejdspladser<br />
i Danmark. Analysen af øturismen<br />
viser, at turismen har skabt ca. 1.400 arbejdspladser<br />
på Bornholm, heraf 500 i Allinge-Gudhjem<br />
Kommune. Turismen skaber<br />
omkring 200 arbejdspladser på både Samsø<br />
Nexø<br />
Ærøskøbing<br />
Åkirkeby<br />
Marstal<br />
Tranekær<br />
Hasle<br />
Rudkøbing<br />
Sydlangeland<br />
<strong>og</strong> Fanø, 160 arbejdspladser på Ærø <strong>og</strong> 100<br />
på Læsø.<br />
Til forskningsmæssige <strong>og</strong> politiske formål<br />
beregnes turismemultiplikatorerne ofte på<br />
baggrund af en analyse af turismeeffekterne.<br />
Der benyttes generelt to typer turismemultiplikatorer,<br />
nemlig indkomstmultiplikatorer<br />
<strong>og</strong> beskæftigelsesmultiplikatorer. I det følgende<br />
bruges beskæftigelsesmultiplikatorerne<br />
som eksempel. Multiplikatorerne for<br />
turismebeskæftigelsen kan udtrykkes på<br />
mindst to måder: forholdsmæssig beskæftigelsesmultiplikator<br />
<strong>og</strong> omsætningsmæssig<br />
beskæftigelsesmultiplikator.
Forholdsmæssig multiplikator for turismebeskæftigelse<br />
Multiplikatorer repræsenterer de forskellige<br />
sektorers indbyrdes økonomiske afhængighed<br />
i de amtslige erhvervsstrukturer. Er-<br />
hvervsstrukturen er forskellig i de forskellige<br />
regioner af landet, <strong>og</strong> multiplikatorerne<br />
varierer betydeligt fra amt til amt <strong>og</strong> fra sektor<br />
til sektor.<br />
Der er forskellige typer multiplikatorer afhængigt af de medtagne sekundære effekter,<br />
fx:<br />
Type I - beskæftigelsesmultiplikator = direkte + indirekte beskæftigelseseffekter<br />
direkte beskæftigelseseffekter<br />
Type II - beskæftigelsesmultiplikator= direkte + indirekte + afledte beskæftigelseseffekter<br />
direkte beskæftigelseseffekter<br />
Ovennævnte multiplikatorer kaldes forholdsmultiplikatorer,<br />
fordi de måler forholdet<br />
mellem den samlede effekt <strong>og</strong> den tilsvarende<br />
direkte effekt. Tilsvarende indkomstmultiplikatorer<br />
kan defineres ved at udskifte<br />
beskæftigelsen med et mål for omsætningseffekter<br />
i ovennævnte formler.<br />
Ovennævnte multiplikatorer kaldes omsætningsmultiplikatorer.<br />
Når de to ovennævnte<br />
målemetoder sammenlignes, skal man være<br />
opmærksom på, at de to metoder kan skabe<br />
forvirring. Hvis forholdsmultiplikatoren anvendes,<br />
skal denne multiplikator ganges med<br />
den direkte beskæftigelseseffekt for at få de<br />
Multiplikator for turismebeskæftigelse<br />
ud fra direkte turistomsætning<br />
En multiplikator kan <strong>og</strong>så beregnes ud fra<br />
den beskæftigelse, som omsætningen genererer,<br />
hvilket generelt er den foretrukne metode<br />
blandt økonomer. Denne type multiplikator<br />
kaldes n<strong>og</strong>le gange en keynesiansk<br />
multiplikator eller en responskoefficient.<br />
Beskæftigelsesmultiplikatorerne kan udtrykkes på følgende måde:<br />
Type II - beskæftigelsesmultiplikator = direkte + indirekte + afledte beskæftigelseseffekter<br />
direkte turistomsætning<br />
samlede beskæftigelseseffekter.<br />
En almindelig fejl er at gange en turistomsætning<br />
med en forholdsmæssig beskæftigelsesmultiplikator<br />
for at få de samlede beskæftigelseseffekter.<br />
Det giver en oppustet<br />
vurdering af turismens effekter, fordi turisternes<br />
forbrug (eller omsætning) ikke er<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 47
48 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
præcis det samme som de direkte beskæftigelseseffekter<br />
i multiplikatorformlen.<br />
I forholdsformlen forveksles beskæftigelsesmultiplikatoren<br />
ofte med omsætningsmultiplikatoren.<br />
Da multiplikatorerne oftest<br />
anvendes til at beregne effekten af en ændring<br />
i turisternes forbrug eller omsætning,<br />
er den keynesianske multiplikator den mest<br />
velegnede, fordi den kan anvendes direkte til<br />
at anslå de beskæftigelsesmæssige effekter<br />
af omsætningsændringer.<br />
<strong>AKF</strong>’s LINE/TURISME-model (Danmarks<br />
Turistråd 2003) viser, at multiplikatorerne<br />
for turismebeskæftigelsen i amterne er<br />
omkring 1,3-1,8, beregnet på basis af omsætningsmultiplikatorer<br />
<strong>og</strong> i gennemsnit 1,5.<br />
Hvis turismebeskæftigelsesmultiplikatorerne<br />
bliver beregnet ud fra forholdsindikatorer,<br />
er den gennemsnitlige beskæftigelsesmultiplikator<br />
for turisme kun 1,38.<br />
<strong>AKF</strong>’s turismemodel for økommunerne<br />
viser, at turismebeskæftigelsesmultiplikatorerne<br />
er omkring 1,6-1,8 for Samsø, Læsø<br />
<strong>og</strong> Ærø, men beregnet ud fra forholdsindikatorer<br />
<strong>og</strong> den gennemsnitlige multiplikator<br />
for økommunerne kun 1,25.<br />
Konklusion<br />
I tidsskrifter om turisme drøftes de regionale<br />
turismemultiplikatorer ofte blandt forskerne.<br />
Hvad angår de to ovennævnte metoder til beregning<br />
af turismemultiplikatorer, finder vi,<br />
at den første metode er mest velegnet ved internationale<br />
sammenligninger. Man kan fx<br />
diskutere, hvorfor turismemultiplikatorerne<br />
er højere i de store regioner end i de mindre<br />
regioner. Forholdsmultiplikatorer angiver de<br />
indbyrdes sammenhænge mellem de forskellige<br />
sektorer i økonomien, men de forbinder<br />
ikke den genererede omsætning eller beskæftigelse<br />
med den ekstra turistomsætning.<br />
De kan derfor ikke bruges som et politisk<br />
planlægningsværktøj. Med den anden metode<br />
kan brugerne nemt beregne beskæftigelseseffekterne<br />
(eller omsætningseffekterne)<br />
af den givne turismeomsætning i en<br />
given region.<br />
Turismemultiplikatorerne danner grundlaget<br />
for en drøftelse af de faktorer, der påvirker<br />
størrelsen af turismemultiplikatorerne.<br />
De faktorer, der kan påvirke størrelsen af turismemultiplikatorerne,<br />
er fx (1) turistudgifter,<br />
(2) turisternes forbrugsmønstre, (3)<br />
størrelsen af den omhandlede region, (4)<br />
sammenhængen mellem turistsektoren <strong>og</strong> de<br />
øvrige sektorer i den regionale økonomi, (5)<br />
svind til import <strong>og</strong> opsparing samt (6) udbudsmæssige<br />
begrænsninger.<br />
Turistudgifterne er den vigtigste enkeltfaktor<br />
for den overordnede økonomisk eindvirkning.<br />
Hvis den lokale turismeomsætning<br />
i en region domineres af svenske turistudgifter,<br />
har de svenske turister den største turismeeffekt<br />
på den lokale økonomi.<br />
Turisternes forbrugsmønstre kan påvirke<br />
størrelsen af turismemultiplikatoren. Turisternes<br />
forbrug på Bed and Breakfast-pensioner<br />
har ofte højere multiplikatorer, fordi<br />
betalingen herfor oftest gives direkte til de<br />
lokale ejere, som til gengæld normalt foretager<br />
de fleste indkøb lokalt. I modsætning<br />
hertil er multiplikatorerne for turisternes udgifter<br />
til alkohol <strong>og</strong> tobak ofte lave, fordi<br />
disse produkter ofte er importerede, <strong>og</strong> priserne<br />
omfatter afgifter til staten. (Der er ingen<br />
lokal økonomisk effekt heraf). Størrelsen<br />
af turismemultiplikatorerne for de forskellige<br />
nationaliteter af turister opgøres<br />
derfor efter, hvor de bor (luksushoteller eller<br />
campingpladser), <strong>og</strong> hvor meget de bruger.<br />
Regionens størrelse: Jo større det omhandlede<br />
område er, jo mindre vil svindet
være, <strong>og</strong> jo større vil multiplikatoren være.<br />
Sammenhængen mellem turistsektorerne <strong>og</strong><br />
de øvrige sektorer i den regionale økonomi<br />
er en vigtig faktor. Jo mere lokal den økonomiske<br />
sammenhæng er (jo flere varer <strong>og</strong> tjenester,<br />
der indkøbes lokalt), jo højere bliver<br />
multiplikatorværdien, <strong>og</strong> jo større bliver effekten<br />
pr. indtjent enhed fra turisme.<br />
Det økonomiske svind udgøres af import<br />
<strong>og</strong> bankindskud i form af opsparing. Jo<br />
større økonomisk svind, jo lavere bliver værdien<br />
af turismemultiplikatoren.<br />
Udbudsmæssige begrænsninger kan<br />
påvirke størrelsen af multiplikatoren, hvilket<br />
navnlig gør sig gældende for øturismen.<br />
Hvis det lokale udbud i en økommunes økonomi<br />
begrænser mulighederne for at levere<br />
varer <strong>og</strong> ydelser nok til at opfylde turisternes<br />
stigende behov på øen, vil effekten <strong>og</strong> multiplikatoren<br />
blive mindre.<br />
Det kan konkluderes, at turismemultiplikatorerne<br />
skal anvendes med forsigtighed.<br />
Man bør ikke anvende multiplikatorerne di-<br />
rekte, da man skal tage højde for den type<br />
turister, de vedrører, hvordan turisterne bruger<br />
deres penge på turismedestinationen, <strong>og</strong><br />
sammenhængen mellem turismesektoren <strong>og</strong><br />
den øvrige regionale økonomi.<br />
Litteratur<br />
Anne Kaag Andersen, m.fl. (2003): Læsø,<br />
Samsø <strong>og</strong> Ærø – udvikling <strong>og</strong> muligheder,<br />
<strong>AKF</strong> Forlaget <strong>og</strong> <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 3 2003.<br />
Danmarks Turistråd (2003): Turismens<br />
økonomiske betydning 2001 – nationalt <strong>og</strong><br />
regionalt.<br />
Zhang, Jie (2001): The Impact of tourism<br />
on the Economies of Danish Regions, <strong>AKF</strong><br />
Forlaget.<br />
Noter<br />
1 H/R-andelen beregnes ved at dividere beskæftigelsesandelen<br />
inden for hotel- <strong>og</strong> restaurationsbranchen<br />
med den samlede beskæftigelse<br />
i amtet. Beskæftigelsesandelen<br />
inden for turisme findes ved en sammenlæg-<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 49
B i l l e d f o rt e g n e l s e<br />
50 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Vi har valgt maleren <strong>og</strong> grafikeren Poul Esting (f. 1943) til at illustrere årets numre af <strong>AKF</strong><br />
<strong>Nyt</strong>. I <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 1-<strong>2004</strong> er det en kort omtale om Poul Esting!<br />
Billederne i dette nummer er:<br />
På omslaget:<br />
● Corrente-Cavotte<br />
Og i bladet i rækkefølgen:<br />
● After You’ve Gone<br />
● In a Sentimental Mood<br />
● Someday my Prince will come<br />
● Easy Living<br />
● Cavallaria Rusticana<br />
● Os Minihinhos<br />
● Tenderly<br />
● Willow Weep for Me<br />
Kunstneren har alle rettighederne over alle ovenstående illustrationer
Nye <strong>AKF</strong> Publikationer:<br />
Alle udgivelser fra <strong>AKF</strong> Forlaget kan<br />
dawnloades på <strong>AKF</strong>´s hjemmeside:<br />
www.akf.dk<br />
Andersen, Anne Kaag (<strong>2004</strong>): Den<br />
fremtidige kommunestruktur – streger<br />
på et landkort.<br />
I rapporten præsenteres to forskellige mulige<br />
inddelinger af Danmark. Den ene »Købstadsmodellen«<br />
tager udgangspunkt i pendlingsoplande.<br />
Her knyttes købstæderne sammen<br />
med de nærliggende kommuner. Den<br />
anden »Landkommunemodellen« søger derimod<br />
at slå landkommuner sammen <strong>og</strong> lade<br />
købstæderne alene. Hermed dannes såvel<br />
bykommuner som landkommuner.<br />
Johannsen, Katja Sander, Lene Holm<br />
Pedersen <strong>og</strong> Eva Moll Sørensen<br />
(<strong>2004</strong>): (Denne rapport er på engelsk)<br />
Rapporten handler om de uafhængige reguleringsmyndigheder,<br />
som regulerer de nyligt<br />
liberaliserede energimarkeder i Europa. I<br />
løbet af de seneste årtier er der generelt sket<br />
en stigning i antallet af uafhængige reguleringsmyndigheder<br />
– især i sektorer, som har<br />
været udsat for markedsliberalisering.<br />
I EF-direktivet fra 1996 om liberalisering af<br />
elmarkederne i Europa var der ét afgørende<br />
krav med hensyn til de myndigheder, der<br />
skulle regulere de nye markeder; de skulle<br />
være uafhængige af kommercielle interesser<br />
i sektoren (96/92/EF). I det nye direktiv fra<br />
2003 blev der derimod eksplicit krævet en<br />
etablering af særlige uafhængige reguleringsmyndigheder<br />
(2003/54/EF). I 2003 besluttede<br />
den Europæiske Kommission desuden<br />
at etablere en formel rådgivningsgruppe<br />
bestående af overhovederne for de nationale<br />
reguleringsmyndigheder. Gruppen skal<br />
rådgive om ny politik på området <strong>og</strong> sørge<br />
for ensartet implementering i medlemsstaterne<br />
(OJ L 296 11.11.2003). Regulatorerne<br />
er således i stigende grad involveret i både<br />
politikformulering <strong>og</strong> implementering.<br />
Husted, Leif <strong>og</strong> Eskil Heinesen (<strong>2004</strong>):<br />
Benchmark-analyse af kommunernes<br />
integrationsindsats i forhold til udlændinge<br />
omfattet af integrationsloven<br />
Der er betydelige forskelle mellem kommunerne<br />
med hensyn til, hvor godt det lykkes at<br />
integrere udlændinge omfattet af integrationsloven<br />
på arbejdsmarkedet. Det viser en<br />
indikator for integrationssucces, som er baseret<br />
på varigheden, fra udlændingene får<br />
opholdstilladelse, til de påbegynder ordinær<br />
beskæftigelse eller uddannelse. Indikatoren<br />
tager højde for, at gruppen af udlændinge<br />
omfattet af integrationsloven har forskellige<br />
karakteristika i forskellige kommuner, <strong>og</strong> at<br />
kommunernes generelle vilkår – herunder<br />
lokale arbejdsmarkedsforhold – er forskellige.<br />
Indikatoren kan bruges som udgangspunkt<br />
for videre analyser af forskelle i kommunernes<br />
integrationsindsats.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 51
52 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Leth-Petersen, Søren: Household<br />
Energy and the Life-Cycle Model of<br />
Consumption (<strong>2004</strong>). (Denne rapport<br />
er på enegelsk)<br />
Undersøgelsen handler om husholdningers<br />
allokering af forbrug af energi over tid.<br />
Energi har egenskaber, som er forskellige fra<br />
fødevarer, som ofte analyseres i mikroøkonometriske<br />
studier af intertemporal allokering<br />
af forbrug. Disse egenskaber relaterer<br />
sig til, at husholdningerne ikke efterspørger<br />
energi i sig selv, men derimod efterspørger<br />
serviceydelser produceret med energi som<br />
input. For eksempel antages det generelt, at<br />
husholdninger holder deres forbrug af fødevarer<br />
n<strong>og</strong>enlunde konstant for at udglatte<br />
den marginale nytte over tid. I modsætning<br />
hertil kan konstant indendørstemperatur<br />
kræve et meget omskifteligt forbrug af<br />
energi, hvis udendørstemperaturen varierer<br />
meget. Energi er et eksempel på, at det er<br />
vigtigt at tage højde for varespecifikke karakteristika,<br />
når man modellerer intertemporal<br />
forbrugsallokering. Det gøres ved at introducere<br />
en husholdningsteknol<strong>og</strong>i i livscyklusmodellen<br />
for forbrug. Den empiriske<br />
analyse foretages på et registerbaseret paneldatasæt<br />
med information om et stort antal<br />
husholdningers forbrug af naturgas <strong>og</strong> elektricitet.<br />
Der estimeres modeller, hvor der gives<br />
mulighed for vanedannelse i husholdningernes<br />
præferencer.<br />
Rieper, Olaf; Marie Bengtsson <strong>og</strong><br />
Jens Blom-Hansen (2003): Aftaler<br />
mellem kommune <strong>og</strong> stat – den norske<br />
konsultationsordning i skandinavisk<br />
<strong>og</strong> europæisk perspektiv<br />
<strong>AKF</strong> har for Kommunenes Sentralforbund i<br />
Norge undersøgt aftaler/konsultationer mel-<br />
lem kommuner <strong>og</strong> stat. Aftalerne indgås<br />
mellem regeringen <strong>og</strong> kommunernes organisationer<br />
<strong>og</strong> har en politisk, ikke-retslig forpligtende<br />
karakter. Konsultationer har en<br />
mindre forpligtende karakter, mens aftaler<br />
opleves som mere forpligtende af parterne.<br />
Undersøgelsen omfatter aftale/konsultationsordningen<br />
i de skandinaviske lande <strong>og</strong> en<br />
oversigt over europæiske lande.<br />
Ordninger i hvert af de tre skandinaviske<br />
lande beskrives, <strong>og</strong> fællestræk <strong>og</strong> forskelle<br />
trækkes op. Mulige forklaringer på forskelle<br />
de tre lande imellem gives ud fra et magtressourceperspektiv.<br />
Der gives forslag til videreudvikling<br />
af den norske ordning.<br />
Husted, Leif <strong>og</strong> Kræn Blume Jensen<br />
(2003): Flytninger blandt flygtninge<br />
under integrationsloven<br />
Denne rapport ser på den ge<strong>og</strong>rafiske mobilitet<br />
blandt flygtninge før <strong>og</strong> efter indførelsen<br />
af den nye integrationslov. I integrationsloven,<br />
som blev indført 1.1.1999, var et af<br />
hovedelementerne en ny boligplaceringspolitik,<br />
der blandt andet betød, at Udlændingestyrelsen<br />
fremover skulle placere nyankomne<br />
flygtninge i de enkelte kommuner på<br />
baggrund af kvoter. Dertil kom, at de boligplacerede<br />
flygtninge som hovedregel var forpligtet<br />
til at forblive bosiddende i placeringskommunen<br />
under hele den 3-årige introduktionsperiode<br />
for at have ret til at modtage introduktionsydelse.<br />
Rapporten forsøger på<br />
den baggrund at give et indtryk af, i hvilket<br />
omfang indførelse af integrationsloven har<br />
haft betydning for flygtningenes flyttemønstre.
Christoffersen, Henrik, Kurt Klaudi<br />
Klausen <strong>og</strong> Svend Lundtorp (2003):<br />
Central styring – decentral ledelse.<br />
En undersøgelse af den administrative<br />
organisering i Bornholms Regionskommune<br />
De fem kommuner <strong>og</strong> amtet på Bornholm<br />
blev med virkning fra 1. januar 2003 lagt<br />
sammen til Bornholms Regionskommune.<br />
Indenrigs- <strong>og</strong> Sundhedsministeriet t<strong>og</strong> umiddelbart<br />
efter regionskommunens fødsel initiativ<br />
til et forskningsprojekt, som skal følge<br />
regionskommunens udvikling gennem dens<br />
første tre år. Der er tale om den første kommunesammenlægning<br />
siden begyndelsen af<br />
1970’erne, <strong>og</strong> den må af flere grunde<br />
påkalde sig stor opmærksomhed. Sigtet med<br />
projektet er over et bredt felt at indsamle <strong>og</strong><br />
analysere erfaringer, så de kan nyttiggøres i<br />
hele den kommunale verden <strong>og</strong> tillige indgå<br />
i de samlede overvejelser omkring kommunalreformproblematikken.<br />
Temaet er særdeles<br />
aktuelt, <strong>og</strong> projektets resultater fremlægges<br />
derfor løbende i en serie af rapporter,<br />
hvoraf denne er den første.<br />
Madsen, Bjarne (2003): Kommunaløkonomi<br />
<strong>og</strong> kommunesammenlægning.<br />
En undersøgelse af den kommunale<br />
udgiftsudvikling på Bornholm<br />
<strong>og</strong> i landets øvrige regioner<br />
De fem kommuner <strong>og</strong> amtet på Bornholm<br />
blev med virkning fra 1. januar 2003 lagt<br />
sammen til Bornholms Regionskommune.<br />
Indenrigs- <strong>og</strong> Sundhedsministeriet t<strong>og</strong> umiddelbart<br />
efter regionskommunens fødsels initiativ<br />
til et forskningsprojekt, som skal følge<br />
regionskommunens udvikling gennem dens<br />
første tre år. Der er tale om den første kommunesammenlægning<br />
siden begyndelsen af<br />
1970’erne, <strong>og</strong> den må af flere grunde<br />
påkalde sig stor opmærksomhed. Sigtet med<br />
projektet er over et bredt felt at indsamle <strong>og</strong><br />
analysere erfaringer, så de kan nyttiggøres i<br />
hele den kommunale verden <strong>og</strong> tillige indgå<br />
i de samlede overvejelser omkring kommunalreformproblematikken.<br />
Temaet er særdeles<br />
aktuelt, <strong>og</strong> projektets resultater fremlægges<br />
derfor løbende i en serie af rapporter,<br />
hvoraf denne er den anden.<br />
Andersen, Anne Kaag; Henning Kristensen,<br />
Carsten Madsen, Ulrich<br />
Bach, Malene Jørgensen, Jens Stephensen,<br />
Ole Hougaard, Claus Kruse,<br />
Henrik Christoffersen, Jie Zhang,<br />
Svend Lundtorp <strong>og</strong> Nils Karl Sørensen<br />
(2003): Læsø, Samsø <strong>og</strong> Ærø –<br />
udvikling <strong>og</strong> muligheder<br />
Læsø, Samsø <strong>og</strong> Ærø er tre danske øer, som<br />
oplever befolkningstilbagegang <strong>og</strong> et trængt<br />
erhvervsliv. Efter en sammenligning med andre<br />
udkantsområder står det klart, at situationen<br />
på øerne er værre end de fleste andre<br />
steder i Danmark.<br />
Med udgangspunkt i den nuværende situation<br />
opstilles et idékatal<strong>og</strong> med forslag til<br />
forskellige initiativer, der kan tages for at<br />
vende udviklingen. N<strong>og</strong>le initiativer kræver<br />
aktion fra staten eller de respektive amter,<br />
mens andre kan klares af øerne alene eller i<br />
fællesskab.<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 53
<strong>AKF</strong> udgiver en ny serie:<br />
<strong>AKF</strong> Working Paper<br />
54 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
<strong>AKF</strong> Working Paper indeholder foreløbige resultater af undersøgelser eller<br />
forarbejder til artikler eller rapporter. Læseren bør derfor være opmærksom<br />
på, at resultater <strong>og</strong> fortolkninger i den færdige rapport eller artikel vil kunne<br />
afvige fra et working paper. <strong>AKF</strong> Working Paper er ikke omfattet af de procedurer<br />
for kvalitetssikring <strong>og</strong> redigering, som gælder for <strong>AKF</strong>-rapporter.<br />
<strong>AKF</strong> working paper udgives kun på www.akf.dk <strong>og</strong> ikke i trykt form.<br />
I første halvdel af <strong>2004</strong> er der udgivet seks<br />
<strong>AKF</strong> Working Paper:<br />
Do single Women Value Early Retirement<br />
more than single Men? Af Anne Møller<br />
Danø, Mette Eirnæs <strong>og</strong> Leif Husted<br />
Job Displacement and Health Outcomes. Af<br />
Marting Browing, Anne Møller Danø <strong>og</strong><br />
Eskil Heinesen<br />
Øbeliggenheden <strong>og</strong> de kommunaløkonomiske<br />
<strong>og</strong> samfundsøkonomiske problemer på<br />
Bornholm. Af Henrik Christoffersen<br />
Dynamic Models of Car Ownership at the<br />
Household Level. Af Thomas Bue Bjørner<br />
(corresponding author) - Søren Leth-Petersen<br />
Joint models for noise annoyance and WTP<br />
for road noise reduction. Af M<strong>og</strong>ens Fosgerau,<br />
Danish Transport Research Institute -<br />
Thomas Bue Bjørner<br />
The Effect on Car Ownership of Changes in<br />
Household Size and Location<br />
- Descriptive analyses based on panel household<br />
data. Af Thomas Bue Bjørner - Søren<br />
Leth-Petersen
I g a n g v æ rende pro j e k t e r<br />
Her præsenteres de projekter, <strong>AKF</strong> har i gang. Listen giver et overblik over<br />
den projektansvarlige/pr<strong>og</strong>ramansvarlige <strong>AKF</strong>-medarbejder, navne på projekter,<br />
opdragsgivere <strong>og</strong> bidragydere.<br />
Projektansvarlig Projektnavn Opdragsgiver, bidragyder<br />
Forsker Uddannelsesbetingede forskelle i helbred <strong>og</strong> SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Jacob Nielsen Arendt, ph.d. ledighed: kausalitet eller selektion?<br />
Forsker Simulationer af miljøregulering af landbrug Ministeriet for Videnskab,<br />
Søren Arnberg, ph.d. Teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> Udvikling <strong>og</strong><br />
<strong>AKF</strong><br />
Estimation af jordallokeringsmodeller Statens Samfundsvidenskabelige<br />
Forskningsråd <strong>og</strong><br />
<strong>AKF</strong><br />
Seniorforsker Kulturvaneundersøgelse <strong>2004</strong> Kulturministeriet<br />
Trine Bille, ph.d.<br />
Udviklingen i landzone efter ændring af Miljøministeriet,<br />
planlovens landzonebestemmelser Landsplanafdelingen<br />
Kandidatstipendiat Socialt arbejde i en aktiv ramme - den RUC <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Dorte Caswell faglige praksis over for arbejdsløse<br />
Forskningsleder Kommunesammenlægning på Indenrigs- <strong>og</strong> Sundheds-<br />
Henrik Christoffersen Bornholm ministeriet<br />
Kommunale stordriftsfordele Det kommunale Momsfond<br />
Kandidatstipendiat Faglige færdigheder, uddannelse <strong>og</strong> arbejds- Tænketanken under Ministe-<br />
Bjørg Colding marked riet for flygtninge, indvandrere<br />
<strong>og</strong> integration<br />
Indvandrere <strong>og</strong> efterkommeres uddannelse Ministeriet for Flygtninge,<br />
Indvandrere <strong>og</strong> Integration<br />
Migration <strong>og</strong> uddannelse SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Forsker The Impact of Unemployment on Health and SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Anne Møller Danø, ph.d. Life Satisfaction, and Vice Versa<br />
Direktør Arbejdsmarkedet for akademikere <strong>AKF</strong><br />
Nils Groes<br />
P.hd.-stipendiat »Bosniske liv«- Identifikationsprocesser <strong>og</strong> SSF via Forskerskolen<br />
Kristina Grünenberg tilhørsforhold blandt bosniske familier for Integration<br />
i Danmark<br />
Docent Undersøgelse af ældres mobilitet Boligfonden Kuben, Aase <strong>og</strong><br />
Eigil Boll Hansen på boligmnarkedet Ejner Danielsens Fond <strong>og</strong><br />
<strong>AKF</strong><br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 55
56 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Projektansvarlig Projektnavn Opdragsgiver, bidragyder<br />
Docent Analyse af ældres frie valg af leverandør Det kommunale Momsfond<br />
Eigil Boll Hansen af personlig <strong>og</strong> praktisk hjælp <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Forskningsleder Økol<strong>og</strong>iske fødevarer Ministeriet for Fødevarer,<br />
Lars Gårn Hansen, ph.d. Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Regulering af diffuse forureningskilder SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Lokalregulering af landbrug <strong>og</strong> miljø Det kommunale Momsfond<br />
Forbrugsinformation som styringsmiddel i SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
miljøpolitikken<br />
Ph.d.-stipendiat Restructuring for International Trade Nordisk Fagpr<strong>og</strong>ram<br />
Lise-lotte Pade Hansen considering CO 2 reductions NEMIEC <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Forskningsassistent Miljø- <strong>og</strong> samfundsøkonomisk analyse <strong>og</strong> Miljøstyrelsen<br />
Vibeke Hansen behandling af imprægneret affaldstræ<br />
Forskningsleder Det rummelige arbejdsmarked Det kommunale Momsfond<br />
Eskil Heinesen, lic.polit.<br />
Sundhed <strong>og</strong> arbejdsmarkedstilknytning SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
The effect of school resources SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
on educational attainment and<br />
labour market outcomes<br />
Benchmarking af kommunernes integrations- Ministeriet for Flygtninge,<br />
indsats af udlændinge efter integrationsloven Indvandrere <strong>og</strong> Integration<br />
Forskningschef Migration <strong>og</strong> arbejdsmarkedet SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Hans Hummelgaard<br />
Profil af førtidspensionisterne <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
deres forhistorie<br />
Professor Forskningsprofessorat i socialt arbejde Socialministeriet<br />
Bo Jacobsen<br />
Forsker Effekter af aktiveringsforanstaltninger SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Kræn Blume Jensen, ph.d. for indvandrere<br />
Forsker Interviewundersøgelse om indvandreunges Ministeriet for Flygtninge,<br />
Ulla Højmark Jensen, ph.d. frafald på ungdomsuddannelserne Indvandrere <strong>og</strong> Integration<br />
Ph.d. -stipendiat Unges til- <strong>og</strong> fravalg af matematiske <strong>og</strong> Birch & Kr<strong>og</strong>boe Fonden<br />
Cathrine Jespersen Jensen naturvidenskabelige fag i de gymnasiale <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
uddannelser <strong>og</strong> videre vej i uddannelsessystemet<br />
<strong>og</strong> på arbejdsmarkedet<br />
Forskningsleder De gode eksempler _ en undersøgelse af ka- Undervisningsministeriet<br />
Torben Pilegaard Jensen rakteristika ved skoler, hvor eleverne opnår<br />
bedre kompetencer end forventet<br />
Evalueringsopgave vedrørende inddragelse af Arbejdsmarkedsrådene<br />
andre aktører i beskæftigelsesindsatsen i i Viborg, Århus <strong>og</strong> Ringperioden<br />
2003/<strong>2004</strong> købing
Projektansvarlig Projektnavn Opdragsgiver, bidragyder<br />
Forskningsleder PISA longitudinal _ a longitudinal database on SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Torben Pilegaard Jensen research on the transition from youth to adulthood<br />
Læsefærdigheder (literacy) <strong>og</strong> mobilitet Beskæftigelsesministeriets<br />
på det danske arbejdsmarked forsningsmidler<br />
Den sociale arv Socialministeriet,<br />
Undervisningsministeriet,<br />
Indenrigs- <strong>og</strong> Sundhedsministeriet<br />
<strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Forskerskolen for Integration, SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Produktion <strong>og</strong> Velfærd<br />
Børn <strong>og</strong> unges færdigheder i læsning, Undervisningsministeriet<br />
matematik <strong>og</strong> naturfag<br />
Forsker Frivillige aftaler Ministeriet for Videnskab,<br />
Signe Krarup, ph.d. Teknol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> Udvikling <strong>og</strong><br />
<strong>AKF</strong><br />
Optimal Monitoring and Enforcement SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Design in the Case of Energy Taxes<br />
Vicedirektør Konkurrenceevne i energisektoren - en bære- <strong>AKF</strong><br />
Anders Larsen dygtig politik<br />
Organisering af bæredygtigt energifordrug i EU EU <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Evaluering af elnetselskabernes erhvervsråd- Energistyrelsen<br />
givning<br />
Fordele <strong>og</strong> ulemper ved en liberalisering af Miljøstyrelsen<br />
affaldsforbrænding <strong>og</strong> deponering<br />
Forsker Enøkonometrisk analyse af effekten af energi- Energiforskningspr<strong>og</strong>rammet<br />
Søren Leth-Petersen, ph.d. mærkningsordningen <strong>og</strong> bygningsreglemen- <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
terne<br />
Empirisk analyse af forbrugs-/ Carlsbergfondet <strong>og</strong><br />
opsparingsbeslutninger <strong>AKF</strong><br />
Husholdningernes energiforbrug II <strong>AKF</strong> <strong>og</strong> KU<br />
Docent Jill Mehlbye Rumænske adoptivbørn Civilretsdirektoratet<br />
Undersøgelse af grundtakstmodellens betyd- Det kommunale Momsfond<br />
ning for kvalitet <strong>og</strong> udgiftsstyring ved indsat- <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
sen over for udsatte unge<br />
Børn <strong>og</strong> unges placering hos slægt Socialministeriet <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Kvaliteten i døgnanbringelse af unge Socialministeriet <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Den faglige dial<strong>og</strong> i folkeskolen SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 57
58 <strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong><br />
Projektansvarlig Projektnavn Opdragsgiver, bidragyder<br />
Docent Jill Mehlbye Evaluering af projekt: Kompetenceudvikling EU’s Socialfond<br />
i forhold til sygeplejestudiet for nydanskere<br />
Docent Energiafgifter, miljø <strong>og</strong> konkurrenceevne Energiforskningspr<strong>og</strong>rammet<br />
Jesper Munksgaard, ph.d. <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Økonomien i kraftvarmeproduktion Energistyrelsen<br />
Forsker Viden i danske folkeskoler om epilepsi Tips <strong>og</strong> Lottomidler<br />
Leif Olsen, ph.d.<br />
Konsulenter i regionale netværk for biblioteks- Statsbiblioteket<br />
betjening af etniske minoriteter i et kulturelt<br />
mangfoldigt samfund<br />
P.hd. stipendiat Regionale <strong>og</strong> sektorforskelle i Forskerskolen for Integra -<br />
Ott Siim Toomet marginaliseringsprocessen tion, Produktion <strong>og</strong> Velfærd<br />
<strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Forsker Valg <strong>og</strong> fravalg af folkeskolen SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Beatrice Schindler Rangvid, ph.d.<br />
Docent Forskerskolen i organisatorisk læring DPU, Gladsaxe Kommune<br />
Olaf Rieper, ph.d. <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Den danske elreform i evalueringsteoretisk SSF <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
perspektiv<br />
Arbejdsmiljøovervågning Arbejdstilsynet<br />
Medier <strong>og</strong> demokrati i netværks- Statens Humanistiske <strong>og</strong><br />
samfundet – MODINET Samfundsvidenskabelige<br />
Forskningsråd <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Seniorforsker Udvikling <strong>og</strong> vedligeholdelse af en ny <strong>AKF</strong><br />
Jie Zhang, ph.d. kommunalmodel, fase 2.<br />
Udvikling <strong>og</strong> udbygning af LINE/ Danmarks Turistråd<br />
Turismemodel med regionale turismesatellit-regnskaber<br />
(RTSA) <strong>og</strong> pris- <strong>og</strong><br />
omkostningseffekter<br />
TRIP, Centre for Trans port Research<br />
on environmental and health Impacts<br />
and Policy<br />
Forskningsleder Commuting, teleworking and Transport Det Strategiske Miljø-<br />
Bjarne Madsen forskningspr<strong>og</strong>ram <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Integrated traffic, regional economic Det Strategiske Miljøand<br />
impact models forskningspr<strong>og</strong>ram <strong>og</strong> <strong>AKF</strong><br />
Ph.d.-stipendiat Policy and project appraisal Det Strategiske Miljø-<br />
Morten Marott Larsen at regional level forskningspr<strong>og</strong>ram <strong>og</strong> <strong>AKF</strong>
B e s t i l l i n g s l i s t e<br />
Nyhed Brudstykker eller sammenhæng?<br />
– en antol<strong>og</strong>i om forudsætningerne for en offentlig strukturreform<br />
Pris: Antal<br />
Denne antol<strong>og</strong>i er en Fokus-udgivelse <strong>og</strong> kan kun bestilles på telefon: 35298100 – bestillingsnummer 7359<br />
Nyhed Kommunaløkonomi <strong>og</strong> kommunesammenlægning 75,-<br />
Nyhed Central styring – decentral ledelse 160,-<br />
Nyhed Documentation of the model of local authority economic activity<br />
Nyhed Flytninger blandt flygtninge under integrationsloven<br />
Nyhed Læsø, Samsø <strong>og</strong> Ærø 200,-<br />
Nyhed Handicap, kvalitetsudv. <strong>og</strong> brugerinddragelse 195,-<br />
Nyhed Gasmarkedet i Danmark 100,-<br />
Nyhed Aftaler mellem kommune <strong>og</strong> stat<br />
Udenlandske studerende i hovedstadsregionen 100,-<br />
Fagligt bæredygtige miljøtilsyn - muligheder <strong>og</strong> barrierer 100,for<br />
tilrettelæggelsen af et målrettet tilsyn<br />
SØM NR. 51- Variation of Noise Reduction 100,-<br />
Skjulte livsverdener 160,-<br />
Billeder fra hverdagen 160,-<br />
<strong>AKF</strong> <strong>Nyt</strong> nr. 2 <strong>2004</strong> 59
<strong>AKF</strong> publikationer til bestilling:<br />
Publikationsliste for 1976-2003 ønskes tilsendt! ■<br />
Besøg vores hjemmeside: www.akf.dk. Bestil <strong>og</strong>så publikationer via e-mail: eva@akf.dk<br />
Bestilt af:<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr. <strong>og</strong> by:<br />
<strong>AKF</strong> Forlaget<br />
Nyropsgade 37<br />
1602 København V<br />
289<br />
Sendes<br />
ufrankeret<br />
Modtageren<br />
betaler portoen