k r. 10 - Bornholms Musikfestival
k r. 10 - Bornholms Musikfestival
k r. 10 - Bornholms Musikfestival
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
<strong>10</strong><br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
Mandag d. 9. juli kl. 20 i Svanekegaarden<br />
Mathias Hedegaard, tenor • Tove Lønskov, klaver<br />
Lieder og sange af bl.a. Schubert, Weyse, Heise, Fauré, Debussy og Poulenc<br />
Torsdag d. 12. juli kl. 20 i Baptistkirken, Rønne<br />
Mathias Reumert, slagtøj og marimba<br />
Musik af J.S. Bach, Jodlowski, Alvarez og Schwantner<br />
Mandag d. 16. juli kl. 20 i Østerlars kirke<br />
Alba: Agnethe Christensen, sang og kantele •<br />
Poul Høxbro, fløjte og slagtøj<br />
Anonym musik fra 1300-tallets Italien<br />
Torsdag d. 19. juli kl. 20 i Svanekegaarden<br />
Johannes Søe Hansen, violin • Christina Bjørkøe, klaver<br />
Mozart: Sonate i G-dur • Koppel: Ternio •Beethoven: ‘Kreutzer-sonaten’<br />
Mandag d. 23. juli kl. 20 i Aa kirke<br />
Morten Zeuthen, cello • Amalie Malling, klaver<br />
Beethoven: Sonate • Janáček: Pohádka • Bartók: Rapsodi • Stravinskij: Suite Italienne<br />
Torsdag d. 26. juli kl. 20 i Aa kirke<br />
Komponistaften med Bent Sørensen<br />
Ensemble Nordlys<br />
Musik af Bent Sørensen, J.S. Bach, Hindemith, Denisov, Brahms, Mozart og Kodály<br />
Mandag d. 30. juli kl. 20 i Aa kirke<br />
Komponistaften med Simon Steen-Andersen<br />
Ensemble Nordlys<br />
Musik af Simon Steen-Andersen, J.S. Bach, Hindemith og Schumann<br />
Torsdag d. 2. august kl. 20 i Aa kirke<br />
Trio Vitruvi<br />
Brahms: Klavertrio i H-dur • Schubert: Klavertrio i Es-dur<br />
Åbne prøver i Svanekegaarden 30. juli - 2. august ved Tim Frederiksen<br />
Lørdag d. 4. august kl. 20 i Svanekegaarden<br />
Trio Copenhagen<br />
Schubert: Klavertrio i B-dur • Brahms: Klavertrio i c-mol<br />
Åbne prøver i Svanekegaarden 1. - 4. august ved Tim Frederiksen<br />
Mandag d. 6. august kl. 20 i Aa kirke<br />
Copenhagen Piano Quartet<br />
Schubert: Forellekvintet • Brahms: Klaverkvartet i g-mol<br />
Åbne prøver i Svanekegaarden 3. - 5. august ved Tim Frederiksen<br />
Torsdag d. 9. august kl. 20 i Østermarie kirke<br />
Back to Bach: Jesenka B. Zunic, violin • Ruben Munk, cembalo<br />
J.S. Bach: Sonater, Goldbergvariationer • C.Ph.E. Bach: Sonate<br />
Mandag d. 13. august kl. 20 i Aa kirke<br />
Oslo Strykekvartett<br />
Bartók: Strygekvartet • Brubeck: Blue Rondo alla Turk • Schubert: Strygekvartet<br />
Torsdag d. 16. august kl. 20 i Østermarie kirke<br />
Concerto Copenhagen<br />
Koncerter af Telemann, Vivaldi og J.S. Bach<br />
Torsdag d. 6. september kl. 20 i Aa kirke<br />
Elisabeth Westenholz, klaver<br />
Bartók: Suite • Schubert: Sonate i c-mol • Beethoven: Sonate i c-mol
44. koncertrække<br />
9. juli - 6. september 2012
Velkommen<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> byder i sommeren 2012 for 44. gang velkommen til en<br />
række klassiske koncerter på Bornholm. Koncerterne finder sted i perioden 9. juli<br />
til 6. september.<br />
Vi er glade for at kunne præsentere en række spændende og dygtige kunstnere ved<br />
vore 14 koncerter. Nogle har deltaget i mange koncerter i festivalen, andre er unge<br />
og fremadstormende kunstnere, og nogle er helt nye og meget lovende musikere,<br />
der stadig er under uddannelse, men allerede i gang med deres karriere.<br />
Vi er i særdeleshed glade for at kunne præsentere pianisten Elisabeth Westenholz ved<br />
<strong>Bornholms</strong> Festivals Venners generalforsamling i september. Elisabeth Westenholz<br />
har spillet ved festivalens koncerter siden starten, og vi markerer med koncerten<br />
pianistens 70-års dag. Festivalens venner har gratis adgang til denne koncert.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> takker alle, der har medvirket til at gennemføre dette års<br />
program. Det gælder programmets annoncører, koncertstederne, der så positivt er<br />
med i festivalens arbejde, samt de mange, der medvirker ved festivalens praktiske<br />
gennemførelse.<br />
Vi skylder desuden professor Tim Frederiksen en stor tak for hans aktive medvirken<br />
ved de åbne prøver med unge musikere.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> har med stor tak modtaget støtte fra <strong>Bornholms</strong> Regionskommune,<br />
Knud Højgaards Fond, Sparekassen <strong>Bornholms</strong> Fond, Nordea-Fonden,<br />
Toyota-Fonden, Augustinus Fonden, Clara Lachmanns Fond, Frimodt-Heineke<br />
Fonden, Dansk Komponistforening og Statens Kunstråd.<br />
2<br />
Billetsalg<br />
Indtil to dage før koncerterne kan<br />
billetter købes på følgende steder:<br />
Kartenvorverkauf<br />
Bis zwei Tage vor dem Konzert<br />
sind Eintrittskarten erhältlich bei:<br />
Allinge Turistinformation , Allinge<br />
Nexø-Dueodde Turistbureau, Nexø<br />
<strong>Bornholms</strong> Velkomstcenter, Rønne<br />
Musikexperten, St. Torvegade, Rønne<br />
Rådhuskiosken, Snellemark, Rønne<br />
Sydbornholms Turistinformation, Aakirkeby<br />
Online: www.bornholmbilletten.dk<br />
Arrangørerne
Willkommen<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> bietet Ihnen diesen Sommer 2012 zum 44. Mal wieder<br />
eine Vielfalt von klassischen Konzerten an. Die Konzerte finden vom 9. Juli bis 6.<br />
September statt.<br />
Wir freuen uns, in den 14 Konzerten eine Reihe von hochstehenden und spannenden<br />
Künstlern zu präsentieren. Einige haben schon an etlichen Konzerten am Festival<br />
der vorhergehenden Jahre mitgewirkt, andere sind junge Künstler in einer steil<br />
aufstrebenden Entwicklung, und mehrere sind ganz neue und vielversprechende<br />
Musiker, die noch in ihrer Ausbildung sind, aber auch schon im Begriffe sind, sich<br />
eine Karriere zu schaffen.<br />
Es freut uns ganz besonders, dass die Pianistin Elisabeth Westenholz ihr Mit wirken<br />
bei der Generalversammlung des Vereins „<strong>Bornholms</strong> Festivals Freunde“ („<strong>Bornholms</strong><br />
<strong>Musikfestival</strong>s Venner“) im September zugesagt hat. Elisabeth Westenholz<br />
hat seit dem Beginn am Festival mitgewirkt, und wir feiern mit diesem Konzert ihren<br />
70. Geburtstag. Für Mitglieder des Vereins „<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Freunde“<br />
ist dieses Konzert gratis.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> dankt allen herzlich, die an diesem Festival mitgewirkt<br />
und mitgeholfen haben. Insbesondere gilt der Dank Firmen und Organisationen,<br />
die Inserate im Programm eingerückt haben, der Kirche und Organisationen, die<br />
uns entgegenkommen und Konzertstätten zur Verfügung stellen und allen, die bei<br />
der praktischen Arbeit mitgeholfen haben.<br />
Wir schulden auch Professor Tim Frederiksen großen Dank für sein aktives Mitwirken<br />
bei den offenen Proben mit jungen Musikern.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> ist dankbar für finanzielle Unterstützung von Seiten der<br />
<strong>Bornholms</strong> Regionskommune, Knud Højgaards Fond, Sparekassen <strong>Bornholms</strong><br />
Fond, Nordea-Fonden, Toyota-Fonden, Statens Kunstråd, Augustinus Fonden,<br />
Clara Lachmann Fond, Dansk Komponistforening und Frimodt-Heineke Fond.<br />
Die Veranstalter<br />
Projektet er støttet af Dansk Komponist Forenings Produktionspulje og KODA´s<br />
Nationale Midler”/with support from Danish Composers´ Society´s Production<br />
Pool/KODA´s Fund for Social and Cultural Purposes<br />
3
Koncertstederne<br />
Svanekegaarden<br />
Svanekegaarden er opført 1856-57 som bolig for skipper og<br />
købmand Christian Mossin Smidt. Han udviklede den til en<br />
stor og omfattende købmandsgård, der fungerede som sådan til efter århundredskiftet.<br />
Sønnen Mogens Smidt udbyggede i sidste halvdel af 1800-tallet gården med<br />
flere længer. I mange år blev bygningerne anvendt som redskabsdepot for fiskere<br />
og oplagsplads for firmaer. I 1986 dannedes på initiativ af Lisbeth Schlüter, Ole<br />
Espersen, Robert Koch-Nielsen og Preben Harris en fond, som i løbet af de næste<br />
fire år skabte økonomisk grundlag for en bygningsrenovering, som igangsattes<br />
1990. Institutionen Svanekegården ind rettedes i den gamle gård med arbejdende<br />
keramisk værksted og talrige kulturelle aktiviteter, f.eks. seminarer, masterclasses,<br />
udstillinger, musik, teater m.v.<br />
Baptistkirken, Rønne<br />
Kirken på Lille Torv blev bygget i 1888 med senere tilbygninger mod<br />
parkeringspladsen bag kirken. Pladsen er navngivet efter en af kirkens<br />
pionerer, P.A. Holm, som i mange år var medlem af byrådet, socialrådsformand<br />
og aktiv i afholdsbevægelsen. I 1970erne blev kirken renoveret med<br />
klinkegulv og nye bænke. Samtidig blev kirkesalen vendt 90 grader, så nadverbord<br />
og talerpult står i samme plan som tilhørerbænkene. Samtidig blev de smukke<br />
glasmosaikruder isat, med korsmotivet mod nord og opstandelsesmotivet mod syd<br />
med lysindfald ved formiddagsgudstjenester. Den gode akustik i kirkerummet gør<br />
Baptistkirken til et yndet koncertsted.<br />
Aa kirke<br />
Aa kirke har fra gammel tid været betragtet som <strong>Bornholms</strong> hovedkirke.<br />
Den er bygget i 1<strong>10</strong>0-tallet og var direkte tilknyttet domkapitlet i Lund,<br />
indtil Skåne gik tabt for Danmark i 1658. Byggematerialet er grønsandsten<br />
i to nuancer, en lys og en mørk, hentet fra egnen omkring Aakirkeby.<br />
En del af skibet er dog udført af den grå bornholmske silurkalksten. Kirkens kor<br />
har smukt tilhugne rundbuefriser på gesimserne og ved den meget høje og brede<br />
korbue. Kirkens karakteristiske tårn er efter al sandsynlighed af forholdsvis tidlig<br />
dato. Dets tagkonstruktion har nogen lighed med Manteltårnet på Hammershus og<br />
til skrives derfor lübeckerne. Våbenhuset med den kuppelagtige hvælving regnes<br />
blandt de ældste af sin art. Våbenhuse var i det hele taget sjældne i romansk tid. I<br />
gavlen bemærkes særligt de to vinduer med tvillingebuerne, båret af små søjler med<br />
elegant udformede sandstenskapitæler. Aa kirkes inventar er usædvanlig smukt.<br />
Døbefonten er hugget i sandsten i sidste halvdel af 1<strong>10</strong>0-tallet af den gotlandske<br />
stenmester Sighraf. På fontens sider er der 11 felter med relieffer, der skildrer<br />
begivenheder i Kristi liv, og i kløverbladsbuerne over felterne er der med runer<br />
givet forklaring på billederne. Altertavle og prædikestol er udført af den skånske<br />
billedskærer Jakob Kremberg. Der er tale om snitværker i højrenæssancestil, for<br />
altertavlens vedkommende en såkaldt katekismustavle med nadverordene som<br />
indskrift på dansk og latin, efter god luthersk skik. I topfeltet ses i øvrigt Lund<br />
domkapitels våbenmærke, Skt. Laurentius med risten, og årstallet 1600.<br />
4
Østerlars kirke<br />
Østerlars kirke, en af <strong>Bornholms</strong> vigtigste turistattraktioner, er<br />
formodentlig bygget omkring år 1150 og er dermed den ældste<br />
af <strong>Bornholms</strong> fire rundkirker. De syv tykke stræbepiller langs<br />
ydermuren og den kegleformede tagkonstruktion er dog langt nyere tilføjelser.<br />
Spåntaget blev lagt omkring 1744. Kirken er bygget af kløvede kampesten i romansk<br />
stil. Den var også tænkt som tilflugtssted i tilfælde af ufred, og der menes oprindeligt<br />
at have været en åben vægtergang øverst langs murkanten, som nu er dækket<br />
af taget. Hvælvingen over det cirkulære kirkerum bæres i midten af en åben pille.<br />
Kirken er udsmykket med kalkmalerier, der kan dateres til omkring 1350, og som<br />
bl.a. forestiller scener fra Jesu liv. Kalkmalerierne på midterpillen viser bl.a. dommedagsscener.<br />
Kirken er viet til Skt. Laurentius.<br />
Østermarie kirke<br />
Vor Frue kirke i Østermarie er bygget som en korskirke i 1891,<br />
og den afløste den brøstfældige og dårligt vedligeholdte middel<br />
alder kirke, der nu ligger som ruin syd for den nuværende<br />
kirke. Mens nedrivningen af den gamle kirke stod på, dukkede spændende, arkitektoniske<br />
træk frem, som ikke tidligere havde været kendt. Det gælder sporene af to<br />
tøndehvælv i kirkeskibet samt stentaget over koret. Det sidste tyder på en for bind else<br />
helt til Irland, og derfor fik resterne lov at stå. I kirken hænger det epitafium, der<br />
var anbragt ved bornholmernes frihedshelt Jens Kofoeds grav. Han boede i sognet<br />
på Maglegård og ses på billedtavlen med sine to koner og 24 børn. Kirkens orgel,<br />
et Marcussen-orgel fra Åbenrå, har 24 stemmer.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner<br />
Generalforsamling<br />
Torsdag den 6. september kl. 18.00<br />
i konfirmandstuen ved Aa kirke<br />
Dagsorden iflg. vedtægterne<br />
Efter koncerten indbydes medlemmerne til koncert<br />
med Elisabeth Westenholz (se koncert nr. 14).<br />
Ikke-medlemmer har adgang mod almindelig entré.<br />
5
Kirchen und Konzertsäle<br />
Svanekegaarden<br />
Svanekegaarden wurde in den Jahren 185657 als Wohnung<br />
für den Schiffer und Kaufmann Christian Mossin Smidt<br />
erbaut. Er machte ihn zu einem großen und umfas senden Handelshaus, das bis<br />
nach der Jahrhundertwende tätig war. Sein Sohn Mogens Smidt baute den Handelshof<br />
im Ende des vorletzten Jahrhun derts mit mehreren Längen aus. Viele Jahre<br />
lang wurden die Gebäude als Depot für die Geräte der Fischer und Lagerplatz von<br />
verschiedenen Firmen verwendet. Im Jahre 1986 wurde auf Veranlassung von verschiedenen<br />
Persönlichkeiten des dänischen Kulturlebens ein Fond gegründet, der<br />
im Laufe der nächsten vier Jahre die finanzielle Grundlage für eine Renovie rung der<br />
Gebäude bilden sollte. 1990 wurde mit der Renovierung angefangen, und in dem<br />
alten Handelshof entstand das Institut Svanekegaarden mit arbeitender keramischer<br />
Werkstatt und zahlreichen kulturellen Aktivitäten, z.B. Seminaren, musikalischen<br />
Masterclasses, Ausstellungen, Musik, Theater u.a.<br />
Baptistenkirche Rønne<br />
Die Kirche auf dem Lille Torv (kleinen Marktplatz) in Rønne wurde<br />
1888 erbaut und später in Richtung des Parkplatzes hinter der Kirche<br />
erweitert. Der Platz ist nach P.A. Holm benannt, einem der Pioniere der<br />
Kirche, vieljähriges Mitglied des Stadtrats, Vorsitzender des Sozialrats und aktiv<br />
in der Abstinenzbewegung. In den 1970er Jahren wurde die Kirche renoviert und<br />
mit neuem Bodenbelag aus Ziegelstein und neuen Bänken versehen. Dabei wurde<br />
die Einrichtung des Kirchenraums um 90 Grad gedreht, so dass nun Abendmahlstisch<br />
und Rednerpult auf gleicher Höhe wie die Zuhörerbänke stehen. Es wurden<br />
gleichzeitig in den Fenstern die kunstvollen Glasmosaike eingesetzt – mit dem<br />
Kreuz motiv in der Nordwand und dem Auferstehungsmotiv in der Südwand,<br />
letztere mit direktem Lichteinfall bei Vormittagsgottesdiensten. Die vorzügliche<br />
Akustik des Kirchenraums macht die Kirche der Baptistengemeinde zu einem<br />
beliebten Konzertsaal für akustische Musik.<br />
Aa Kirche<br />
Aa Kirche gilt von Alters her als die Hauptkirche <strong>Bornholms</strong>. Gebaut<br />
wurde sie im 12. Jahrhundert, und sie unterstand unmittelbar dem<br />
Domkapitel in Lund, bis Schonen 1658 für Dänemark verloren ging. Das<br />
Baumaterial ist Grünsandstein in einem hellen und einem dunklen Ton,<br />
und stammt aus der Umgebung von Aakirkeby. Ein Teil des Kirchenschiffes ist<br />
jedoch aus grauem Bornholmer Silurkalkstein. Den Chorraum der Kirche schmücken<br />
Rundbogenfriesen auf den Gesimsen und ein hoher und breiter Chorbogen. Der<br />
charakteristische Kirchturm stammt wahrscheinlich aus etwas späterer Zeit. Seine<br />
Dachkonstruktion ist derjenigen des Mantelturms von Hammershus ähnlich und<br />
weist auf die Lübecker hin. Die Vorhalle („Waffenhaus” genannt) wird zu den<br />
ältesten dieser Art gezählt, und hat die alte Kuppelwölbung bewahrt. Bemerkenswert<br />
ist, dass solche Vorhallen in romanischer Zeit eine Seltenheit sind. Im Giebel<br />
findet man zwei Fenster mit Zwillingsbogen, getragen von kleinen Säulen mit<br />
elegant geformten Kapitälen aus Sandstein. Das Inventar der Kirche ist besonders<br />
schön. Das Taufbecken ist aus Sandstein, ein Werk des Steinmetz Meister Sighraf<br />
von Gotland (zweite Hälfte des 12. Jh.). Die Seiten des Taufbeckens schildern in 11<br />
Reliefs Ereignisse aus dem Leben Christi. In den Kleeblattbogen über den Feldern<br />
werden die Bilder in Runenschrift erklärt. Das Altarbild und die Kanzel stammen<br />
6
von dem Holzschnitzer Jakob Kremberg aus Schonen, im Stil der HochRenaissance.<br />
Das Altarbild ist eine sogenannte Kate chis mus tafel und trägt die Worte des Heiligen<br />
Abendmahls in Dänisch und Latein, wie es lutherischer Brauch war. Das obere Feld<br />
weist das Wappen des Domkapitels Lund auf, Sankt Laurentius mit dem Rost,<br />
sowie die Jahreszahl 1600.<br />
Østerlars Kirche<br />
Østerlars Kirche ist eine der wichtigsten Attraktionen <strong>Bornholms</strong><br />
und zählt jährlich über <strong>10</strong>0.000 Besucher. Sie ist vermutlich um 1150<br />
erbaut und somit die älteste der vier Rundkirchen auf Bornholm.<br />
Die sieben massiven Strebepfeiler an der Außenwand und das kegelförmige Dach<br />
sind jedoch weit spätere Ergänzungen. Das hölzerne Schindeldach ist um 1744<br />
entstanden. Die Kirche ist aus zerteilten Rundsteinen in romanischem Stil erbaut.<br />
Sie diente ursprünglich auch als Zufluchtsort und Verteidigungswerk, und es<br />
befand sich vermutlich oben an der heute vom Dach verdeckten Mauerkante ein<br />
Wachgang. Das Gewölbe über dem runden Kirchenraum wird in der Mitte von<br />
einem offenen Pfeiler getragen. An mehreren Wänden der Kirche sind um 1350<br />
gemalte Fresken zu sehen, darunter Szenen aus Christi Leben. Die Fresken auf dem<br />
Mittelpfeiler stellen unter anderem das jüngste Gericht dar. Østerlars Rundkirche<br />
ist dem heiligen Laurentius geweiht.<br />
Østermarie Kirche<br />
Vor Frue Kirke (Frauenkirche) in Østermarie ist eine Kreuzkirche<br />
aus dem Jahre 1891, als Nachfolgerin der verfallenen<br />
mittelalterlichen Kirche, die heute als Ruine südlich der neuen<br />
Kirche zu sehen ist. Während des Abbruchs der alten Kirche tauchten interessante<br />
architektonische Züge auf, die unbeachtet gewesen waren, u.a. Spuren von zwei<br />
Tonnengewölben im Kirchenschiff und ein steinernes Dach über dem Chor. Letzteres<br />
lässt auf eine Verbindung zu Irland schließen. Diese Überbleibsel sind bewahrt. In<br />
der Kirche hängt das Epitaph, das am Grabe des Bornholmer Freiheitshelden Jens<br />
Kofoed angebracht war. Er lebte in dieser Gemeinde auf dem Hof Maglegård. Das<br />
Epitaph zeigt ihn mit seinen beiden Frauen und 24 Kindern. Die Orgel der Kirche<br />
ist eine Marcussen-Orgel aus Apenrade und hat 24 Stimmen.<br />
7
Noter om de medvirkende<br />
1. koncert<br />
Mathias Hedegaard, tenor, er uddannet på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium<br />
(DKDM) og ved Operaakademiet. Han har været solist med alle landsdels orkestre<br />
samt med bl.a. DR Symfoniorkestret, Concerto Copenhagen, Leipziger Kammerorchester<br />
og De Nederlandse Bachvereiniging i værker som Messias, Juleoratoriet,<br />
Skabelsen og Matthæuspassionen. Kort efter sin operadebut i 2006 på det Kgl. Teater<br />
som Gastone i La Traviata fik han stor succes i dobbeltrollen som Verner/Daniel i<br />
urpremieren på Svend Hvidtfelt Nielsens Edens gave på Århus Sommeropera. Siden<br />
har han haft roller på bl.a. Det Kgl. Teater, Den Jyske Opera, Göteborgsoperan og<br />
Tiroler Landestheater. Mathias Hedegaard er en efterspurgt liedsanger og har givet<br />
koncerter over hele Danmark samt i bl.a. Østrig og Storbritannien.<br />
Tove Lønskov, klaver, var i mange år docent ved DKDM og Nordjysk Musikkonservatorium.<br />
Hun har en omfattende karriere i ind- og udland. Hun har været solist<br />
med de danske symfoniorkestre og bl.a. arbejdet med dirigenter som Uri Segal, Jorma<br />
Panula og Zdenek Macal. Med pianisten Rodolfo Llambias danner hun en anerkendt<br />
klaverduo, som har modtaget flere priser. Duoen har indspillet adskillige cd’er og<br />
optrådt i en lang række lande. Samarbejdet med mange fremragende sangere har<br />
resulteret i talrige cdindspilninger. Hertil kommer anmelderroste solocd’er med<br />
klaverværker af Poul Schierbeck, Rued Langgaard og Otto Mortensen. Tove Lønskov<br />
afholder jævnligt masterclasses i ind-og udland.<br />
2. koncert<br />
Mathias Reumert, slagtøj, har markeret sig internationalt som en virtuos klassisk<br />
musiker med et stærkt personligt udtryk. Som solist har Mathias Reumert optrådt<br />
i det meste af Europa samt store dele af USA og Sydamerika og uropført adskillige<br />
værker af europæiske og amerikanske komponister. Han modtog den samlede<br />
førstepris ved Gaudeamus Interpreters Competition 2007 i Amsterdam, verdens største<br />
konkurrence for klassiske instrumentalister, sangere og ensembler i fortolkningen af<br />
ny musik. Som komponist og manuskriptforfatter har Mathias Reumert bl.a. stået<br />
bag den anmelderroste musikteater-performance Ein Trommelspiel (’Et Trommespil’).<br />
Forestillingen spiller jævnligt på Anemone Teatret i København og har desuden<br />
været opført på teatre i Istanbul og Moskva. Mathias Reumert kommer til <strong>Bornholms</strong><br />
<strong>Musikfestival</strong> med et program, som strækker sig fra barokmusik, arrangeret<br />
for marimba, til helt nye værker, som sprænger grænserne mellem musik og teater.<br />
3. koncert<br />
ALBA består af Poul Høxbro, fløjter og slagtøj, samt Agnethe Christensen, sang og<br />
kantele. ALBA er musikalsk set gået egne veje og skabt en stil som giver klanglig<br />
mangfoldighed gennem fantasifuld og virtuos brug af både stemme og instrumenter.<br />
Deres specielle lyd rummer både himmelske toner og subtile rytmer. Siden starten i<br />
1992 har ensemblet givet hundredevis af koncerter i ind- og udland, indspillet fem<br />
cd’er for pladeselskabet Classico og har i perioder været et af de travleste freelance<br />
ensembler i Danmark. Foruden sit arbejde med ALBA kan man høre både Agnethe<br />
Christensen og Poul Høxbro som individuelle kunstnere på den internationale scene<br />
for tidlig musik og som gæster i mange andre musikgenrer.<br />
8
4. koncert<br />
Christina Bjørkøe og Johannes Søe Hansen har dannet duo i flere år, og sammen har<br />
de udgivet cd’er for en række danske og internationale forlag, bl.a. klaverkvintetten<br />
af Herman D. Koppel, Louis Glass’ kammermusikværker, og senest Vagn Holmboes<br />
værker for violin og klaver – en cd som blev nomineret til P2-prisen 20<strong>10</strong> og modtog<br />
fornemme anmeldelser i The Strad og The Gramophone.<br />
Christina Bjørkøe begyndte at spille klaver som 5-årig hos sin mor. Siden blev hun<br />
elev af Therese Koppel, og i 1990 blev hun optaget på Julliard School i New York.<br />
I 1997 debuterede hun som klaversolist fra Det Kgl. Danske Musikkonservato ri um<br />
som elev af Anne Øland. Hun har to gange vundet førstepris i Steinway-konkurrencen,<br />
og siden 16-årsalderen har hun optrådt jævnligt med symfoniorkestre både i<br />
Danmark og i udlandet. Hendes indspilning på dacapo af Riisagers klavermusik gav<br />
hende P2-prisen i 2005, og hun har for nylig indspillet Carl Nielsens klaverværker<br />
(P2-prisen 2009) samt solo- og kammermusik af bl.a. Herman D. Koppel og Niels<br />
Viggo Bentzon. Hun har siden 2002 været ansat som docent ved Syddansk Musikkonservatorium<br />
og Skuespillerskole.<br />
Johannes Søe Hansen er 1. koncertmester i DR Symfoniorkesteret. Han er desuden<br />
medlem af strygesekstetten Copenhagen Classic og timelærer på Musikkonservatoriet<br />
i København. Johannes Søe Hansens indspilning af Niels Otto Raasteds<br />
solosonater for violin fra 20<strong>10</strong> blev nomineret som en af de 15 bedste cd’er i USA<br />
i 2011. Han har vundet guldmedalje i Berlingske Tidendes Musikkonkurrence og<br />
været prisvinder i den internationale Carl Nielsen violinkonkurrence, hvor han i<br />
2008 var medlem af juryen.<br />
5. koncert<br />
Morten Zeuthen, cello, har optrådt som solist med alle danske symfoniorkestre,<br />
optræder ofte helt solo og har en omfattende duo-virksomhed med pianisten<br />
Amalie Malling. Sammen har de optrådt i Carnegie Hall i New York, Wigmore Hall<br />
i London og Casals Hall i Tokyo. Morten Zeuthen har indspillet talrige cd’er, og<br />
hans indspilning af Bachs solosuiter blev i 1994 hædret med en dansk Grammy som<br />
”Årets klassiske udgivelse”. I 2006 blev samme indspilning af det japanske Suzuki<br />
Classical Reviews udnævnt til den allerbedste i sammenligning med 1<strong>10</strong> tilgængelige<br />
indspilninger. Som kammermusiker var Morten Zeuthen fra 1976 til 2000 medlem af<br />
den legendariske strygekvartet Kontra Kvartetten, som har turneret overalt i Europa<br />
i Japan og i USA. Morten Zeuthen var 1. cellokoncertmester i Radiosymfoniorkestret<br />
fra 1978 til 1997 og er i dag ansat som professor i cello ved Det Kongelige Danske<br />
Musikkonservatorium. Han spiller på en Giuseppe Rocca cello fra 1845.<br />
Amalie Malling, klaver, er født i Lübeck af danske forældre og har fået sin musikaler<br />
født i Lübeck af danske forældre og har fået sin musikalske<br />
uddannelse hos Herman D. Koppel, Hans Leygraf, Georg Vasarhélyi og Alfred<br />
Brendel. Siden 1972, hvor hun vandt førstepris i Den Nordiske Musikkonkurrence,<br />
har hun haft en omfattende koncertvirksomhed som solist og kammermusiker såvel<br />
herhjemme som i det øvrige Europa, i USA, Canada, Japan og Kina. Hun har fået<br />
tildelt adskillige priser, bl.a. Musikanmelderringens Kunstnerpris, Jacob Gades<br />
Legat, Gladsaxe Musikpris og Tagea Brandts Rejselegat. Amalie Malling er aktiv i<br />
forskellige kammermusikalske sammenhænge og har indspillet en lang række cd’er.<br />
Siden 1981 er hun docent på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, hvor hun<br />
har uddannet nogle af den unge generations store klavertalenter som Marie Rørbech,<br />
Martin Qvist Hansen, Charlotte Thaning, Tanja Zapolski og Alexander McKenzie.<br />
9
6. & 7. koncert<br />
Ensemble Nordlys har siden den anmelderroste debut i 1997 optrådt i koncertsale<br />
og ved festivals i store dele af verden og regnes i dag som et af de mest etablerede<br />
danske kammerensembler. Herhjemme har man bl.a. kunnet høre Ensemble Nordlys<br />
i Radiohusets Koncertsal, Rundetårn, Musikhuset Aarhus, Holmens Kirke, Glyptoteket<br />
og Nationalmuseet samt ved Copenhagen Summer Festival, Schubertiaden<br />
m.v. I 2002 repræsenterede Ensemble Nordlys Danmark ved Den Internationale<br />
EU<strong>Musikfestival</strong> i Warszawa, og i 2005 var kvartetten udnævnt til H.C. Andersen<br />
Ensemble og gav i den forbindelse 50 koncerter i ind- og udland. Ensemble Nordlys<br />
har samarbejdet med en lang række komponister og uropført ca. 60 værker.<br />
Christine Pryn, violin, er uddannet i Danmark og Tyskland og har diplomeksamen<br />
fra begge lande. I 2001 debuterede hun ved en torsdagskoncert i Radiohusets Koncertsal<br />
og fik fremragende anmeldelser. Hun har modtaget en lang række legater og<br />
priser, bl.a. Musikanmelderringens Kunstnerpris og Gladsaxe Musikpris, og 1999<br />
vandt hun konkurrencen Unga Solister i Sverige. Christine Pryn har optrådt som<br />
solist med flere danske og udenlandske orkestre og har indspillet flere cd’er både<br />
som kammermusiker og solist. Hendes indspilning af Szymanowskis Myter blev<br />
udvalgt til ”Critic’s Choice” i The American Record Guide. Siden 2008 har hun siddet<br />
i juryen for The International Competition for Contemporary Chamber Music i Kraków.<br />
Viktor Wennesz, klarinet, studerede på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium,<br />
hvor han aflagde diplomeksamen i 2002. Siden har han videreuddannet sig<br />
hos prof. Yehuda Gilad i Los Angeles. Viktor Wennesz er flittigt brugt i førende<br />
danske orkestre og kammerensembler, herunder bl.a. Esbjerg Ensemble, Ensemble<br />
Midt-Vest og ATHELAS Sinfonietta Copenhagen. Endvidere har han optrådt som<br />
kammermusiker ved adskillige festivals samt vundet Marco Fiorindo Internationale<br />
Kammermusikkonkurrence i Torino.<br />
Øystein Sonstad, er en af Norges mest populære cellister og har optrådt med Norges<br />
førende orkestre. Han var cellist i det norske radioorkester i perioden 1997-2003 og<br />
er medgrundlægger af Oslo Strykekvartett, der også optræder ved årets musikfestival<br />
på Bornholm. Øystein Sonstad er desuden aktiv som arrangør og komponist<br />
og har bl.a. komponeret musikken til Cumulus Teatrets forestillinger Kærlighed og<br />
Dæmoner (2003) og Skyggen (2005). Hans cello er bygget i 1690 af Jean Baptiste Rogeri.<br />
Kristoffer Hyldig, klaver, bestod hos Tove Lønskov diplomeksamen med højeste<br />
karakter fra Det Kongelige Danske Musikkonservatorium i 2007 og blev herefter<br />
optaget i solistklassen, hvor han p.t. studerer hos Niklas Sivelöv. Han har deltaget i<br />
talrige masterclasses og har vundet interne konkurrencer ved Det Kongelige Danske<br />
Musikkonservatorium. Han har modtaget flere legater og priser, bl.a. Jacob Gade<br />
Legatet for unge musikere, og en specialpris i den internationale EU Piano Competition.<br />
Hans indspilning af værkerne Harawi og Trois Melodies af Messiaen med Hetna<br />
Regitze Bruun blev udgivet i slutningen af 2009.<br />
Bent Sørensen (f. 1958). “Det minder mig om noget jeg aldrig har hørt!” Sådan<br />
reagerede den norske komponist Arne Nordheim spontant på et værk af Bent<br />
Sørensen. Og det er svært at forestille sig et mere snurrigt rammende udtryk for<br />
det dobbeltbundede, ofte næsten paradoksale udtryksklima i musikken af denne<br />
egenartede komponist, der utvivlsomt er den betydeligste i sin danske generation.<br />
Sørensens musik er ikke genbrug, den henter på ingen måde næring i gulnede<br />
albumblade fra historiens gemmer – hans tonesprog er helt og aldeles nutidigt,<br />
både i æstetisk og teknisk henseende. Og dog er det en musik der ofte synes gennemstrømmet<br />
af minder, af levet liv og ældgamle drømme, af forgængeligheden<br />
og afskedens uafvendelighed. En flimrende, glitrende verden, hvor meget synes at<br />
ville forsvinde ved den mindste berøring.<br />
<strong>10</strong>
Bent Sørensen har modtaget undervisning af blandt andre komponisterne Per<br />
Nørgård og Ib Nørholm. Hans klangfantasi og tekniske formåen har været lovprist<br />
lige siden han for alvor brød igennem i midten af 80’erne med den første strygekvartet<br />
Alman (1984), og den kan sammen med de tre andre strygekvartetter Adieu<br />
(1986), Angel’s Music (1988) og Schreie und Melancholie (1994) stadig karakteriseres<br />
som et af komponistens vigtigste værker. Sørensens meget produktive 90ere domineres<br />
af stort anlagte orkesterværker. Det store sangværk The Echoing Garden (1992)<br />
for solister, kor og orkester folder sig ud som fabulerende, vægtløse melodier i et<br />
ekkorum af flere, samtidige tempi. Violinkoncerten Sterbende Gärten (1993), der er en<br />
koncert i den store tradition, dramatisk besværgende, yndefuld, vemodig og vild,<br />
er sammen med Symfonien (1996) og klaverkoncerten La notte (1998) omgivet af<br />
flere større ensembleværker for meget forskellige besætninger, bl.a. den forunderlige<br />
lille koncert Birds and Bells for basun og 14 instrumenter (1995) komponeret til<br />
Christian Lindberg. For violinkoncerten Sterbende Gärten modtog Bent Sørensen<br />
Nordisk Råds Musikpris i 1995.<br />
Simon Steen-Andersen (født 1976) er dansk komponist og installationskunstner.<br />
Han har studeret komposition hos Karl Aage Rasmussen, Mathias Spahlinger,<br />
Gabriel Valverde og Bent Sørensen i Aarhus, Freiburg, Buenos Aires og København<br />
fra 1998 til 2006. I 20<strong>10</strong> var han blandt de nominerede til Nordisk Råds Musikpris.<br />
Han har været tilknyttet flere orkestre som composer in residence, herunder Aalborg<br />
Symfoniorkester (2004-2005) og Athelas Sinfonietta Copenhagen (2006-2007), og<br />
har skrevet talrige bestillingsværker til ensembler i ind- og udland. Simon Steen-<br />
Andersen er desuden organisatorisk engageret i flere festivaler for ny musik og<br />
underviser herudover ved Det Jyske Musuikkonservatorium.<br />
8. koncert<br />
Trio Vitruvi består af Jakob Lund Nielsen, violin, Jacob la Cour, cello, og Alexander<br />
McKenzie, klaver. De mødte hinanden i efteråret 2009 og debuterede som<br />
trio på Mestre på Man dage-koncerterne på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium<br />
nogle måneder senere. Allerede da blev trioen med sin eksplosive stil bemærket<br />
som et lovende nyt ensemble. Med Tim Frederiksen som læremester og mentor<br />
udviklede ensemblet sig hurtigt, og i 20<strong>10</strong> blev Trio Vitruvi inviteret både til<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> og til at give festivalkoncert i New York. Siden har trioen<br />
spillet mange koncerter rundt omkring i Danmark, navnlig i Tivolis Koncertsal og<br />
DRs studie 2. Trioen har desuden modtaget undervisning af Nikolaj Znaider, Tokyo<br />
String Quartet, Beethoven Project Trio, Lilia Schulz-Bayrova, Netanel Draiblate og<br />
Sara Sant’Ambrogio. Trio Vitruvi gæster i år <strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong> for tredje<br />
gang. Trio Vitruvis spil har gjort stort indtryk, og anmeldere har blandt andet kommenteret<br />
trioens ”indføling, ungdommelige entusiasme, balance og renhed” såvel<br />
som en ”raffineret og flydende elegance”, samt at musikken bliver ”løftet til noget<br />
æterisk” (Poul Lund, 20<strong>10</strong>).<br />
9. koncert<br />
Trio Copenhagen er en helt nydannet klavertrio. Trioen består af Benedikte Pontoppidan<br />
Thyssen, violin, Samira Dayyani, cello, og Linda Dahl Lauersen, klaver<br />
– alle studerende fra Det Kgl. Danske Musikkonservatorium. De har hver især en<br />
omfattende koncertvirksomhed i ind- og udland. Trioen studerer under professor<br />
Tim Frederiksen og har sin debut som klavertrio i Tivolis Koncertsal i august 2012.<br />
11
<strong>10</strong>. koncert<br />
Copenhagen Piano Quartet er en ung klaverkvartet bestående af Benedikte Damgaard,<br />
violin, Kristina Fialova, bratsch, Adam Stadnicki, cello, og Neel Teilmann,<br />
klaver. Den blev dannet i efteråret 20<strong>10</strong> på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium<br />
(DKDM), hvor alle medlemmerne stadig studerer – tre af dem i solistklassen. Siden<br />
da har kvartetten studeret under professor Tim Frederiksen samt modtaget undervisning<br />
af Jens Elvekjær og bratschist Lars Anders Tomter (Norge). Trods studier<br />
så forskellige steder som New York, Berlin, Prag og København har kvartetten haft<br />
en omfattende koncertvirksomhed og bl.a. medvirket i konservatoriets koncertserie<br />
Mestre på Mandage. I sommeren 2011 var Copenhagen Piano Quartet prisvinder ved<br />
Val Tidone International Chamber Music Competition i Italien. Sommeren 2012 byder<br />
på engagementer i blandt andet Tivoli og ved Copenhagen Summer Festival.<br />
Mathias Hanskov Palm, kontrabas, udvider Copenhagen Piano Quartet til en<br />
kvintet. Han studerer ligesom kvartetten ved DKDM og har bl.a. vundet Berlingske<br />
Tidendes klassiske musikkonkurrence 2008.<br />
11. koncert<br />
Duoen Back to Bach blev dannet i sommeren 2007.<br />
Jesenka Balic Zunic, violin, er uddannet på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium<br />
(DKDM). Hun spiller til daglig i barokensembler i Skandinavien,<br />
Frankrig og Tyskland. Hun er tillige en efterspurgt koncertmester og har været<br />
med til at starte flere nye ensembler: Christian IV Barokensemble, La Fiamma og<br />
Musica Balleria. Hun har studeret i solistklassen på konservatoriet i Paris hos Prof.<br />
François Fernandez.<br />
Ruben Munk, cembalo, er uddannet organist fra DKDM 2005. Efter studie ophold<br />
i Paris fortsatte han cembalostudier hos Lars Ulrik Mortensen og Christine Schornsheim<br />
(Tyskland). Han debuterede fra solistklassen i november 2011 med Hans<br />
Fagius som lærer. Han var organist ved Aa kirke 1997-1999 og har siden 2005 været<br />
ansat ved Gentofte Kirke. Som dirigent har han stået i spidsen for en række opførelser<br />
af større kirkemusikalske værker. I 2005 modtog han Robert Roussels Mindelagat<br />
og i 2011 Léonie Sonnings Musikfonds stipendium.<br />
12. koncert<br />
Oslo Strykekvartett er et af Skandinaviens mest efterspurgte og kritikerroste kammerensembler.<br />
Med sit glødende engagement og sin særlige evne til at kombinere<br />
seriøs fordybelse med vital formidling har ensemblet gjort sig bemærket langt<br />
ud over Norges grænser. Foruden at have været nærmest fast gæst ved de store<br />
norske kammermusikfestivaler i en årrække, har Oslo Strykekvartett også gæstet<br />
internationale festivaler som Schleswig Holstein Musik Festival. De har en række koncertbesøg<br />
i Tyskland og det øvrige Europa bag sig, samt flere koncerter i Wigmore<br />
Hall i London. USAdebuten i 2005, med egen koncert i Carnegie Hall, er et af mange<br />
højdepunkter i Oslo Strykekvartetts internationale karriere.<br />
13. koncert<br />
Concerto Copenhagen spillede sine første koncerter i 1991 og har siden da udviklet<br />
sig til Skandinaviens førende ensemble for tidlig musik. Concerto Copenhagens<br />
adelsmærke er originalitet i fortolkningerne og en stærk evne til at kommunikere<br />
med sit publikum – Concerto Copenhagen gør den gamle musik vital, nærværende<br />
og nutidig.<br />
12
Igennem årene har Concerto Copenhagen samarbejdet med mange af tidens store<br />
internationalt kendte kunstnere inden for den tidlige musik som f.eks. Emma Kirkby,<br />
Andreas Scholl, Anne Sofie von Otter, Andrew Manze, Reinhard Goebel, Ronald<br />
Brautigam og Andrew Lawrence-King, som i dag er orkestrets 1. gæstedirigent.<br />
I Danmark er den væsentligste samarbejdspartner Det Kongelige Teater, hvor ensemblet<br />
medvirker i en operaproduktion cirka en gang om året. Af produktioner<br />
kan nævnes operaer af Monteverdi og Mozart samt Xerxes, Julius Cæsar, Partenope<br />
og Jephtha af Händel.<br />
Lars Ulrik Mortensen, cembalo, blev i 1999 kunstnerisk leder for Concerto Copenhagen.<br />
Han er kendt som en af vor tids førende cembalister og kammermusikere<br />
og modtog i 2007 Léonie Sonnings Musikpris. Lars Ulrik Mortensen studerede ved<br />
Det Kongelige Danske Musikkonservatorium og hos Trevor Pinnock i London. I<br />
perioden 1988-90 var han cembalist med London Baroque og indtil 1993 med Collegium<br />
Musicum 90. Han arbejder nu i vidt omfang som solist og kammermusiker<br />
verden over og optræder ofte med anerkendte kolleger som Emma Kirkby, John<br />
Holloway og Jaap ter Linden.<br />
Katy Bircher, fløjte, er kendt som specialist i ældre fløjter og har i den forbindelse<br />
arbejdet sammen med de fleste britiske ensembler for tidlig musik i et repertoire,<br />
der spænder fra Dowland til Wagner. Som solist har hun optrådt sammen med bl.a.<br />
Emma Kirkby, James Bowman, Robert Levin, Pavlo Beznosiuk og Nigel North, og<br />
hun har medvirket i koncerter med ensembler som the Kings Consort, La Serenissima<br />
og Concerto Copenhagen. Cd-indspilninger har indbragt hende adskillige<br />
priser, herunder en Gramophone Award for en indspilning af Vivaldi-koncerter med<br />
La Serenissima. Katy Bircher underviser i fløjtespil ved Guildhall School of Music<br />
and Drama og ved Royal Welsh College of Music and Drama.<br />
Jane Gower, fagot, spiller foruden i Concerto Copenhagen bl.a. med Sir John Eliot<br />
Gardiners velrenommerede ensembler English Baroque Soloists og Orchestre Révolutionnaire<br />
et Romantique. Som aktiv kammermusiker har hun udgivet fire cd’er og<br />
sammen med Torbreck Vintners været initiativtager til koncertserien Barossa Klassik<br />
i Barossa Valley, Australien. Siden 2007 har hun undervist ved Royal College of Music<br />
i London. Jane Gower ejer en større samling historiske instrumenter og optræder<br />
ofte som solist på historisk fagot. Hendes kadence til Mozarts fagotkoncert, som<br />
hun indspillede i 2002, er også udgivet på nodeforlaget Bärenreiter. Senest har hun<br />
indspillet tre fagotkoncerter af Franz Danzi med Kölner Akademie.<br />
14. koncert<br />
Elisabeth Westenholz, klaver, studerede i København hos Esther Vagning og<br />
Arne Skjold Rasmussen og i Wien hos Bruno Seidlhofer og Alfred Brendel. Hun<br />
debuterede 1966 og har modtaget talrige priser, bl.a. Gladsaxe Musikpris, Musikanmelderringens<br />
æres pris, Carl Niel sens Rejselegat, Tagea Brandts Rejselegat og<br />
Den Svenske Grammo fon pris. Hun giver koncerter som solist og kammermusiker<br />
overalt i Europa samt i Rusland og USA. Elisabeth Westenholz har indspillet mere<br />
end 50 grammofonplader, herunder alle Beethovens klaverkoncerter, alle Carl<br />
Nielsens klaverværker, violin-, bratsch- og cellosonater samt klavertrioer af Brahms<br />
og klaverkoncerter af Mozart.<br />
13
14<br />
Mathias Hedegaard<br />
Tove Lønskov Alba<br />
Christina Bjørkøe & Johannes Søe Hansen<br />
Mathias Reumert
Morten Zeuthen & Amalie Malling<br />
Ensemble Nordlys<br />
Bent Sørensen<br />
Simon Steen-Andersem<br />
15
16<br />
Tim Frederiksen<br />
Trio Copenhagen<br />
Copenhagen Piano Quartet<br />
Trio Vitruvi<br />
Elisabeth Westenholz
Back to Bach<br />
Oslo Strykekvartett<br />
Concerto Copenhagen<br />
17
Über die Mitwirkenden<br />
1. Konzert<br />
Mathias Hedegaard, Tenor, ist am Dänischen Musikkonservatorium (DKDM) und<br />
an der Opernakademie ausgebildet. Er ist als Solist mit allen regionalen Orchestern<br />
aufgetreten, und zudem mit dem Dänischen Rundfunksymphonieorchester, dem<br />
Concerto Copenhagen, dem Leipziger Kammerorchester und der Nederlandse<br />
Bachvereiniging mit Werken wie Messias, Weihnachtsoratorium, Die Schöpfung und<br />
Matthäuspassion. Kurz nach seinem Operndebüt 2006 am Königlichen Theater als<br />
Gastone in La Traviata hatte er grossen Erfolg in der Doppeltrolle als Verner/Daniel in<br />
der Urpremiere von Svend Hvidfelt Nielsens Edens gave an der Århus Sommeroper.<br />
Seitdem hat er Rollen am Kgl. Theater, an der Jyske Opera, an der Göteborg Oper<br />
und dem Tiroler Landestheater Innsbruck ausgefüllt. Mathias Hedegaard ist ein<br />
sehr beliebter Liedsänger und hat Konzerte sowohl in ganz Dänemark wie auch in<br />
Österreich und England gegeben.<br />
Tove Lønskov, Klavier, war während vieler Jahre Dozent am DKDM und dem Nordjysk<br />
Musikkonservatorium. Sie hat eine bedeutende Karriere sowohl in Dänemark<br />
als auch im Ausland. Sie ist als Solistin mit den dänischen Symphonieorchestern<br />
aufgetreten und hat unter anderem mit Dirigenten wie z.B. Uri Segal, Jorma Panula<br />
und Zdenek Macal zusammengearbeitet. Zusammen mit dem Pianisten Rodolfo<br />
Llambias bildet sie ein bekanntes Klavierduo, das mehrere Preise erhalten hat.<br />
Das Duo hat eine Reihe CDs eingespielt und ist in zahlreichen Ländern aufgetreten.<br />
Die Zusammenarbeit mit vielen hervorragenden Sängern hat zu zahlreichen<br />
CD-Einspielungen Anlass gegeben. Dazu kommen hochgepriesene Solo-CDs mit<br />
Klavierwerken von Poul Schierbeck, Rued Langgaard og Otto Mortensen. Tove<br />
Lønskov hält öfters Masterclasses im In- und Ausland.<br />
2. Konzert<br />
Mathias Reumert, Schlagzeug, hat sich international bemerkbar gemacht als virtuoser,<br />
klassischer Musiker mit einem stark persönlichen Ausdruck. Als Solist ist<br />
Mathias Reumert in weiten Teilen Europas, in den USA und in Südamerika aufgetreten<br />
und hat mehrere Werke europäischer und amerikanischer Komponisten<br />
uraufgeführt. Er gewann den Gesamtpreis bei der Gaudeamus Interpreters Competition<br />
2007 in Amsterdam, dem weltweit größten Wettbewerb für klassische Instrumentalisten,<br />
Sänger und Ensembles in der Interpretation von zeitgenössischer Musik.<br />
Als Komponist und Manuskriptverfasser ist Mathias Reumert u.a. der Hauptverantwortliche<br />
für das weitgelobte Musiktheater Ein Trommelspiel (’Et Trommespil’).<br />
Die Vorstellung findet regelmäßig am Anemone Theater in Kopenhagen statt und<br />
ist außerdem in Moskau und Istanbul aufgeführt worden. Mathias Reumert kommt<br />
zum Bornholmer <strong>Musikfestival</strong> mit einem Programm, das sich von Barockmusik,<br />
arrangiert für Marimba, bis zu ganz neuen Werken erstreckt, die die Grenzen zwischen<br />
Musik und Theater sprengen.<br />
3. Konzert<br />
Das Ensemble ALBA besteht aus Poul Høxbro, Flöte und Schlagzeug, samt Agnethe<br />
Christensen, Gesang und Kantele. ALBA ist, von einem musikalischen Standpunkt<br />
aus gesehen, eigene Wege gegangen, und hat einen Stil geschaffen, der klangliche<br />
Vielfalt bietet in einer phantasievollen Kombination und virtuoser Anwendung von<br />
Stimme und Instrumenten. Der spezielle Klang berührt sowohl himmlische Töne<br />
wie subtile Rhythmen. Seit Anfang 1992 hat das Ensemble hunderte von Konzerten<br />
18
im In- und Ausland gespielt, fünf CDs für das Label ”Classico” eingespielt, und<br />
es ist eines der meist benutzten Freelance-Ensembles in Dänemark. Zuzüglich zu<br />
ihrer Teilnahme im Ensemble ALBA kann man sowohl Agnethe Christensen wie<br />
auch Poul Høxbro als individuelle Künstler auf der internationalen Szene für frühe<br />
Musik und als Gäste in vielen anderen Musikarten hören.<br />
4. Konzert<br />
Christina Bjørkøe und Johannes Søe Hansen haben ihr Duo vor einigen Jahren<br />
gebildet, und zusammen haben sie mehrere CDs herausgegeben für ein Reihe dänischer<br />
und internationaler Verlage, u.a. das Klavierquintett von Herman D. Koppel,<br />
Louis Glass’ Kammermusikwerke und vor kurzem Werke von Vagn Holmboe für<br />
Violine und Klavier – eine CD, die für den P2-Preis 20<strong>10</strong> des dänischen Rundfunks<br />
nominiert wurde, und die mit mehreren hervorragenden Rezensionen in The Strad<br />
und The Gramophone ausgezeichnet worden ist.<br />
Christina Bjørkøe hat Klavier bei Seymour Lipkin an der Juilliard School of Music<br />
in New York und bei Anne Øland am Kopenhagener Musikkonservatorium studiert.<br />
Christina Bjørkøe empfing 2005 und 2009 den P2Preis des Dänischen Rundfunks.<br />
Mit 16 Jahren trat sie erstmals als Solistin mit dem Dänischen Rundfunksymphonieorchester<br />
auf. Daraufhin hat sie sowohl als Kammermusiker als auch solistisch<br />
u.a. in den großen Beethoven-, Chopin- und Schumann-Serien im Tivoli-Konzertsaal<br />
mitgewirkt, ist aber auch sonst vielerorts in Europa, den USA, Südamerika und<br />
A sien aufgetreten. Sie hat mit den meisten dänischen und zahlreichen ausländischen<br />
Symphonieorchestern als Solistin gespielt und ist zudem als Dozentin am Musikkonservatorium<br />
in Odense tätig. Zu ihren neuesten Veröffentlichungen auf CD zählen<br />
die Klavierwerke Carl Nielsens und Sonaten für Violine und Klavier von Vagn<br />
Holmboe. Auf weiteren ihrer CDs sind u.a. zu hören: Bachs Goldberg-Variationen,<br />
Chopins 24 Präludien, Mozarts 21. und 23. Klavierkonzert, Klavierwerke von Clara<br />
Schumann, Robert Schumanns und Knudåge Riisager, ferner Kammermusikwerke<br />
Herman D. Koppels und die Klaviersonaten Niels Viggo Bentzons.<br />
Johannes Søe Hansen, Violine, ist 1. Konzertmeister im Dänischen Rundfunksymphonieorchester.<br />
Er ist außerdem Mitglied des Streichsextetts Copenhagen Classic<br />
und Lehrer am Musikkonservatorium in Kopenhagen. Johannes Søe Hansens<br />
Aufnahme der Solosonaten für Violine von Niels Otto Raasted im Jahre 20<strong>10</strong> wurde<br />
2011 als eine der 15 besten CDs in USA nominiert. Johannes Søe Hansen hat eine<br />
Goldmedaille am Musikwettbewerb der dänischen Zeitung Berlingske Tidende gewonnen<br />
und ist mit einem Preis am internationalen Carl Nielsen Musikwettbewerb<br />
ausgezeichnet worden, wo er übrigens im Jahre 2008 Mitglied der Jury war.<br />
5. Konzert<br />
Morten Zeuthen, Cello, ist als Solist mit allen dänischen Symphonieorchestern<br />
aufgetreten, spielt oft Solo und hat eine langjährige Zusammenarbeit in einem Duo<br />
mit der Pianistin Amalie Malling. Sie haben zusammen in der Carnegie Hall (New<br />
York), Wigmore Hall (London) und Casals Hall (Tokyo) Konzerte gespielt. Morten<br />
Zeuthen hat zahlreiche CDs eingespielt, und seine Aufnahme der Solosuiten Bachs<br />
wurde 1994 mit einer dänischen Grammy ausgezeichnet und als „Die klassische<br />
Aufnahme des Jahres“ bezeichnet. Im Jahre 2006 wurde dieselbe Aufnahme von<br />
den japanischen Suzuki Classical Reviews als die beste Aufnahme unter allen 1<strong>10</strong><br />
zur Verfügung stehenden Aufnahmen erkoren. Als Kammermusiker war Morten<br />
19
Zeuthen von 1976 bis 2000 Mitglied des legendären Kontra-Streichquartetts, das<br />
in ganz Europa, Japan und USA aufgetreten ist. Morten Zeuthen war 1. Cellokonzertmeister<br />
im Radiosymphonieorchester von 1978 bis 1997 und hat heute einen<br />
Lehrstuhl als Professor am Dänischen Musikkonservatorium in Kopenhagen inne.<br />
Er spielt auf einem Giuseppe Rocca-Cello von 1845.<br />
Amalie Malling, Klavier, ist in Lübeck von dänischen Eltern geboren und erhielt ihre<br />
musikalische Ausbildung bei Herman D. Koppel, Hans Leygraf, Georg Vasarhélyi<br />
und Alfred Brendel. Seit sie 1972 im Nordischen Musikwettbewerb den ersten<br />
Preis gewann, hat ihre umfangreiche Konzerttätigkeit sowohl als Solist als auch<br />
als Kammermusiker sie durch ganz Europa, in die USA, nach Kanada, Japan und<br />
China geführt. Es sind ihr mehrere Musikpreise zuteil geworden, darunter der<br />
Künstlerpreis des dänischen Musikkritikerringes, Jacob Gades Stipendium und<br />
der Gladsaxe Musikpreis. Amalie Malling ist als Kammermusiker in mehreren<br />
Kontexten äußerst aktiv und hat zahlreiche CDs veröffentlicht. Seit 1981 ist sie als<br />
Dozentin am Königlichen Dänischen Musikkonservatorium tätig und hat dort im<br />
Laufe der Jahre mehrere der großen Talente der jungen Generation ausgebildet,<br />
darunter Marie Rørbech, Martin Qvist Hansen, Charlotte Thaning, Tanja Zapolski<br />
und Alexander McKenzie.<br />
6. & 7. Konzert<br />
Ensemble Nordlys (Ensemble Nordlicht) ist seit dem erfolgreichen Debüt 1997<br />
in Konzertsälen und bei Festivals in der ganzen Welt aufgetreten und zählt heute<br />
bereits zu den anerkanntesten dänischen Kammerensembles. Im Jahr 2002 vertrat<br />
Ensemble Nordlys Dänemark bei dem internationalen EU<strong>Musikfestival</strong> in<br />
Warschau, und 2005 wurde es zum „Hans Christian Andersen-Ensemble“ ernannt.<br />
In dem Zusammenhang gab das Ensemble 50 Konzerte im In- und Ausland. Ensemble<br />
Nordlys har mit zahlreichen Komponisten gearbeitet und etwa 60 Werke<br />
zur Erstaufführung gebracht.<br />
Christine Pryn, Violine, ist in Dänemark und Deutschland ausgebildet und hat<br />
in beiden Ländern Diplomprüfungen abgelegt. Sie debütierte 2001 bei einem<br />
Konzert im Konzertsaal des Dänischen Rundfunks und bekam für ihre Leistung<br />
hervorragende Kritik. Sie hat zahlreiche Preise und Stipendien erhalten, u.a. den<br />
Künstlerpreis des Musikkritikerringes und Gladsaxe Musikpreis, und 1999 gewann<br />
sie den Wettbewerb Unga Solister (Junge Solisten) in Schweden. Christine Pryn ist<br />
als Solist mit mehreren dänischen und ausländischen Orchestern aufgetreten und<br />
hat mehrere CDs sowohl als Solist als auch als Kammermusiker veröffentlicht. Ihre<br />
Aufnahme von Szymanowskis Mythen wurde von The American Record Guide zum<br />
„Critic’s Choice“ ernannt. Seit 2008 ist sie als Juror bei der International Competition<br />
for Contemporary Chamber Music in Krakau tätig.<br />
Viktor Wennesz, Klarinette, studierte am Königlichen Dänischen Musikkonservatorium<br />
und bestand dort die Diplomprüfung 2002. Seitdem hat er bei Prof. Yehuda<br />
Gilad in Los Angeles weiter studiert. Viktor Wennesz ist in führenden dänischen<br />
Orchestern und Ensembles tätig, z.B. Esbjerg Ensemble, Ensemble Midt-Vest und<br />
ATHELAS Sinfonietta Copenhagen. Ferner hat er bei mehreren Festivals als Kammermusiker<br />
mitgewirkt und den internationalen Kammermusikwettbewerb Marco<br />
Fiorindo in Turin gewonnen.<br />
Kristoffer Hyldig, Klavier, bestand 2007 mit Bestnote die Diplomprüfung am<br />
Königlichen Dänischen Musikkonservatorium und wurde daraufhin in die Solistenklasse<br />
aufgenommen, wo er z.Zt. bei Niklas Sivelöv studiert. Er hat an zahlreichen<br />
Meisterkursen teilgenommen und alle internen Wettbewerbe des Konservatoriums<br />
gewonnen. Kristoffer Hyldig ist mehrfach preisgekrönt, u.a. mit dem Jacob Gade<br />
20
Legat für junge Musiker und einem Spezialpreis der internationalen EU Piano<br />
Competition. Trotz seines jungen Alters ist er bereits ein erfahrener Solist und<br />
Kammermusiker. Seine CD-Aufnahmen der Werke Harawi und Trois Melodies von<br />
Messiaen mit Hetna Regitze Bruun wurden 2009 veröffentlicht.<br />
8. Konzert<br />
Trio Vitruvi wurde 20<strong>10</strong> gegründet.<br />
Jakob Lund Nielsen, Violine, geboren 1988 in einer Musikerfamilie. Mit vier Jahren<br />
begann er mit dem Violinspiel nach der Suzuki-Methode bei Søren Stensgaard. Als<br />
15-jähriger wurde er zum musikalischen Vorstudium in Århus angenommen und<br />
erreichte dort bereits im zweiten Studienjahr als erster jemals Bestnote. Er studiert<br />
seit drei Jahren am Königlichen Dänischen Musikkonservatorium bei Alexander<br />
Zapolski. Er hat bereits mehrere Wettbewerbe gewonnen, darunter den Jacob Gade<br />
Violinenwettbewerb 2006 sowie Øresunds Solist 2008.<br />
Jacob la Cour, Cello, wurde in Esbjerg geboren und begann im Alter von sechs<br />
Jahren das Cello zu spielen. 2007 begann er das Studium bei Henrik Brendstrup am<br />
Jütlandischen Musikkonservatorium in Århus. Er ist mehrfach preisgekrönt, u.a. mit<br />
dem zweiten und zweimal dem ersten Preis in der Berlingske Tidendes Klassiske Musikkonkurrence,<br />
und gelangte 2006 bis zum Halbfinale im Spil for livet-Wettbewerb des<br />
Dänischen Rundfunks. Er war mehrere Jahre lang Solocellist des Jugendorchesters<br />
Esbjerg und wurde 2007 im European Union Youth Orchestra aufgenommen, wo er<br />
seit 20<strong>10</strong> die Position des Solocellisten innehat. Kürzlich war er Solist mit dem neu<br />
gegründeten ARoS Ensemble, mit dem er Hans Abrahamsens Lied in Fall aufführte.<br />
Alexander McKenzie, Klavier, 1988 in Kopenhagen geboren, wuchs in Australien<br />
auf und kehrte 2007 nach Dänemark zurück um bei Amalie Malling am Königlichen<br />
Dänischen Musikkonservatorium in Kopenhagen Klavier zu studieren. Ersten<br />
Musikunterricht erhielt er als Fünfjähriger, und bereits mit <strong>10</strong> Jahren trat er in Sydney<br />
öffentlich auf. Er gewann den ersten Preis in der Sydney Grammar Concerto Competition<br />
2005, den zweiten Preis im Mozart-Solistenwettbewerb des Königlichen Dänischen<br />
Musikkonservatoriums 20<strong>10</strong> und hat an mehreren internationalen Meisterkursen<br />
teilgenommen. 2005 debütierte der damals 16-jährige als Solist mit Griegs Klavierkonzert<br />
und ist nachfolgend mit Sønderjyllands Symfoniorkester aufgetreten.<br />
9. Konzert<br />
Trio Copenhagen ist ein ganz neues Klaviertrio. Das Trio besteht aus Benedikte<br />
Pontoppidan Thyssen, Violine, Samira Dayyani, Cello, und Linda Dahl Lauersen,<br />
Klavier – alle studierende Musiker am Dänischen Musikkonservatorium in Kopenhagen.<br />
Alle drei Musiker haben individuell eine umfangreiche Konzertaktivität im<br />
In- und Ausland. Das Trio studiert unter der Leitung von Professor Tim Frederiksen<br />
und hat sein Debüt als Klaviertrio in Tivolis Konzertsaal im August 2012.<br />
<strong>10</strong>. Konzert<br />
Copenhagen Piano Quartet ist ein junges Klavierquartett, bestehend aus Benedikte<br />
Damgaard, Violine, Kristina Fialova, Bratsche, Adam Stadnicki, Cello, und Neel<br />
Teilmann, Klavier. Das Quartett nahm seinen Anfang im Herbst 20<strong>10</strong> am Dänischen<br />
Musikkonservatorium, wo alle seine Mitglieder immer noch studieren – drei von<br />
ihnen in der Solistenklasse. Das Quartett studiert unter der Leitung von Professor<br />
Tim Frederiksen und hat Unterricht genommen bei Jens Elvekjær und beim Bratschisten<br />
Lars Anders Tomter (Norwegen). Trotz Unterricht in so verschiedenen<br />
Orten wie New York, Berlin, Prag und Kopenhagen hat das Quartett schon eine<br />
21
umfangsreiche Konzertaktivität, und es hat u.a. mitgewirkt in der Konzertserie<br />
des Konservatoriums Mestre på Mandage („Meister am Montag“). Im Sommer 2011<br />
gewann das Copenhagen Piano Quartet einen Preis am Musikwettbewerb Val Tidone<br />
International Chamber Music Competition in Italien. Im Sommer 2012 tritt das Quartett<br />
u.a. im Tivoli und beim Copenhagen Summer Festival auf.<br />
Mathias Hanskov Palm, Kontrabass, erweitert das Copenhagen Piano Quartet zu<br />
einem Quintett. Wie das Quartett studiert auch er am Kopenhagener Musikkonservatorium.<br />
Mathias Palm hat u.a. eine Goldmedaille im klassischen Musikwettbewerb<br />
2008 der dänischen Zeitung Berlingske Tidende gewonnen.<br />
11. Konzert<br />
Das Duo Back to Bach wurde im Sommer 2007 gebildet.<br />
Jesenka Balic Zunic, Violine, ist am Dänischen Musikkonservatorium (DKDM) in<br />
Kopenhagen ausgebildet. Sie spielt oft in Barockensembles in Skandinavien, Frankreich<br />
und Deutschland. Des Weiteren ist sie ein beliebter Konzertmeister und hat bei<br />
der Bildung von mehreren neuen Ensembles mitgewirkt: Christian IV Barokensemble,<br />
La Fiamma und Musica Balleria. Sie hat in der Solistenklasse am Konservatorium in<br />
Paris bei Prof. François Fernandez studiert.<br />
Ruben Munk, Cembalo, ist als Organist am DKDM ausgebildet mit Abschluss 2005.<br />
Nach einem Studienaufenthalt in Paris bildete er sich weiter aus als Cembalist bei<br />
Lars Ulrik Mortensen und Christine Schornsheim (Deutschland). Er debütierte aus<br />
der Solistenklasse im November 2011 mit Hans Fagius als Lehrer, und hat seit 2005<br />
eine Stellung als Organist in der Gentofte Kirche. 1997-1999 war er auf Bornholm als<br />
Organist der Aa Kirche tätig. Er hat eine Reihe Konzerte mit größeren kirchenmusikalischen<br />
Werken dirigiert. Im Jahre 2005 erhielt er das Stipendium ”Robert Roussel<br />
Mindelegat” und im Jahre 2011 das Stipendium des Léonie Sonning Musikfonds.<br />
12. Konzert<br />
Oslo Streichquartett ist eines der bekanntesten und beliebtesten skandinavischen<br />
Kammermusikensembles. Mit seinem glühenden Engagement und der speziellen<br />
Eigenschaft, die musikalische Verinnerlichung mit vitaler, sprudelnder Meisterschaft<br />
zu kombinieren, hat das Ensemble sich weit über die Grenzen Norwegens hinaus<br />
bemerkbar gemacht. Das Ensemble ist nicht nur sozusagen festes Inventar an allen<br />
norwegischen Kammermusikfestivals, sondern auch Gast an internationalen Festivals<br />
wie z.B. dem Schleswig-Holstein Musik Festival. Das Quartett hat etliche Städte<br />
in Deutschland und im übrigen Europa besucht und hat mehrere Konzerte in der<br />
Wigmore Hall in London gegeben. Einer der internationalen Höhepunkte des Oslo<br />
Streichquartetts war das Konzert in der Carnegie Hall in New York im Jahre 2005.<br />
13. Konzert<br />
Concerto Copenhagen spielte seine ersten Konzerte 1991 und hat sich seitdem zu<br />
Skandinaviens führendem Ensemble für alte Musik entwickelt. Concerto Copenhagens<br />
Kennzeichen sind Originalität in der musikalischen Interpretation, eine<br />
intensive Ausstrahlung und Kontakt mit seinem Publikum – Concerto Copenhagen<br />
macht die alte Musik lebendig, gegenwärtig und neuzeitlich.<br />
Durch viele Jahre hat Concerto Copenhagen mit vielen bekannten internationalen<br />
Künstlern mit Beziehung zur frühen Musik zusammengearbeitet wie z.B. Emma<br />
Kirkby, Andreas Scholl, Anne Sofie von Otter, Andrew Manze, Reinhard Goebel,<br />
Ronald Brautigam und Andrew Lawrence-King, der heute der erste Gästedirigent<br />
des Orchesters ist.<br />
22
In Dänemark ist der wichtigste Zusammenarbeitspartner das Königliche Theater,<br />
wo das Orchester ungefähr einmal jährlich an einer Oper mitwirkt. Z.B. sind Opern<br />
von Monteverdi und Mozart, wie auch Xerxes, Julius Cäsar, Partenope und Jephtha<br />
von Händel aufgeführt worden.<br />
Lars Ulrik Mortensen, Cembalo, wurde 1999 künstlerischer Leiter des Concerto Copenhagen.<br />
Er ist bekannt als einer der führenden Cembalisten und Kammermusiker<br />
unserer Zeit und hat im Jahre 2007 den Léonie Sonning Musikpreis erhalten. Lars<br />
Ulrik Mortensen hat am Dänischen Musikkonservatorium (DKDM) in Kopenhagen<br />
und bei Trevor Pinnock in London studiert. Im Zeitraum 1988-90 war er Cembalist<br />
mit London Baroque und bis 1993 mit dem Collegium Musicum 90. Er arbeitet<br />
z.Zt. vorwiegend als Solist und Kammermusiker im internationalen Bereich und<br />
spielt oft zusammen mit anerkannten Kollegen wie Emma Kirkby, John Holloway<br />
og Jaap ter Linden.<br />
Katy Bircher, Flöte, ist bekannt als Spezialistin in alten Flöten und hat in diesem<br />
Zusammenhang mit den meisten englischen Ensembles für frühe Musik zusammengearbeitet<br />
mit einem Repertoire, das sich von Dowland bis zu Wagner erstreckt. Als<br />
Solistin ist sie aufgetreten zusammen mit u.a. Emma Kirkby, James Bowman, Robert<br />
Levin, Pavlo Beznosiuk und Nigel North, und sie hat mitgewirkt bei Konzerten mit<br />
Ensembles wie The Kings Consort, La Serenissima und Concerto Copenhagen. Ihre<br />
CD-Aufnahmen haben Anlass zu mehreren Preisen gegeben, u.a. ein Gramophone<br />
Award für eine Einspielung von Vivaldi-Konzerten mit La Serenissima. Katy Bircher<br />
gibt Unterricht in Flötenspiel an der Guildhall School of Music and Drama und am<br />
Royal Welsh College of Music and Drama.<br />
Jane Gower, Fagott, spielt außer mit Concerto Copenhagen u.a. auch mit Sir John<br />
Eliot Gardiners bekanntem Ensemble English Baroque Soloists und mit Orchestre<br />
Révolutionnaire et Romantique. Als aktive Kammermusikerin hat sie vier CDs<br />
zusammen mit Torbreck Vintners herausgegeben und ist Primus Motor in der<br />
Konzertserie Barossa Klassik in Barossa Valley, Australien. Seit 2007 hat sie am Royal<br />
College of Music in London unterrichtet. Jane Gower besitzt eine grössere Sammlung<br />
von historischen Instrumenten und tritt oft als Solist mit einem historischen Fagott<br />
auf. Ihre Kadenz in Mozarts Fagottkonzert, die sie 2002 einspielte, ist im Bärenreiter-<br />
Verlag herausgegeben worden. Vor kurzem hat sie drei Fagottkonzerte von Franz<br />
Danzi mit der Kölner Akademie eingespielt.<br />
14. Konzert<br />
Elisabeth Westenholz, Klavier, studierte in Kopenhagen bei Esther Vagning und<br />
Arne Skjold Rasmussen sowie in Wien bei Bruno Seidlhofer und Alfred Brendel. Sie<br />
debütierte 1966 und hat zahlreiche Auszeichnungen empfangen, u.a. den Gladsaxe<br />
Musik preis, den Ehrenpreis des dänischen Musikkritikerringes, das Carl Nielsen<br />
Reiselegat und den Schwedischen Grammophonpreis. Konzerte als Solistin und<br />
Kammermusikerin in ganz Europa, Russland und den USA. Zahlreiche CD und<br />
Schallplattenaufnahmen, darunter sämtliche Klavierkonzerte von Beethoven, alle<br />
Klavierwerke von Carl Nielsen, die Violin-, Bratschen- und Cellosonaten sowie<br />
Klaviertrios von Brahms und Klavierkonzerte von Mozart.<br />
23
1. koncert Mandag den 9. juli kl. 20 i<br />
Svanekegaarden<br />
24<br />
Medvirkende:<br />
Mathias Hedegaard, sang<br />
Tove Lønskov, klaver<br />
Program:<br />
Franz Schubert Im Frühling (E.Schulze)<br />
(1797-1828) Der Wanderer an den Mond (J.G. Seidl)<br />
Nachtstück (Mayerhofer)<br />
Der Zwerg (M. Collin)<br />
Fischerweise (Baron von Schleckta)<br />
Danske sange:<br />
C.E.F. Weyse Signelil (Severus S. alias Weyse)<br />
(1774-1828) Natten er så stille (J.L. Heiberg)<br />
Peter Heise Til en veninde (E. Aarestrup)<br />
(1830-1879) Skønne fru Beatriz (Thor Lange)<br />
P.E. Lange-Müller Himlen ulmer svagt (Thor Lange)<br />
(1850-1926) Genboens første vise (S. Bauditz)<br />
Pause<br />
Franske mélodies:<br />
Henri Duparc L’invitation au voyage (Ch. Baudelaire)<br />
(1848-1933) Extase (Jean Lahor)<br />
Le Manoir de Rosemonde (R. de Bonnières)<br />
Gabriel Fauré Clair de lune<br />
(1845-1918) Mandoline<br />
Claude Debussy Mandoline<br />
(1862-1918) En sourdine<br />
Fantoches<br />
Clair de lune<br />
6 mélodies med tekst af Paul Verlaine fra Fêtes galantes:<br />
Francis Poulenc Fiançailles pour rire (Louise de Vilmorin)<br />
(18991963) 1. La dame d’André<br />
2. Dans l’herbe<br />
3. Il vole<br />
4. Mon cadavre est doux comme un gant<br />
5. Le violon<br />
6. Fleurs<br />
Voyage à Paris (G. Appollinaire)<br />
Koncerten arrangeres i samarbejde med Svanekegaarden.<br />
Book online: www.faergen.dk
Med Franz Schuberts lieder opstår der på baggrund af tidligere lieder af f.eks.<br />
Haydn og Mozart en helt ny genre, hvor original melodiføring og selvstændigt<br />
klaverakkompagnement føjer sig tolkende til digtet. Schubert har skrevet vidunderlig<br />
klaver- og kammermusik, men han er størst i liederne, og i dem spiller klaverakkompagnementet<br />
en central rolle. Dér ligger atmosfæren, karakteren i sangen,<br />
stemningen, sceneriet og den harmoniske farvelægning, som er et vigtigt element i<br />
Schuberts musik i det hele taget. Der er oftest et forspil, hvor stemningen lægges, og<br />
et efterspil, hvor sangen kommenteres. Dette høres tydeligt i programmets lieder.<br />
Danske sange har altid haft en høj prioritet i vores koncertprogrammer. Vi har opført<br />
et varieret repertoire ved mange forskellige lejligheder og desuden indspillet cd’en<br />
Love Songs med sange af netop disse tre mestre inden for dansk romantik: Weyse,<br />
Heise og Lange-Müller.<br />
I afdelingen med franske mélodies har vi valgt værker af nogle af de komponister, der<br />
har betydet mest for genren: Fauré, Duparc, Debussy og Poulenc. Fælles for dem er,<br />
at de alle er tastespillere. Desuden lod de sig inspirere af de samme digtere, hvilket<br />
vi har vist i programmet (Fauré og Debussy: Mandoline og Clair de lune). Generelt kan<br />
der siges om fransk musik, at den er ekspressiv, klangligt raffineret, nænsom, très<br />
doux, har charme og er poetisk. Musikken er meget farvet af og knyttet til sproget.<br />
SVANEKEGAARDEN<br />
koncerter . udstillinger . teater . foredrag . skulpturhave<br />
www.svanekegaarden.dk 56 49 73 72<br />
Tove Lønskov<br />
25
2. koncert Torsdag den 12. juli kl. 20 i<br />
Baptistkirken, Rønne<br />
Medvirkende:<br />
Mathias Reumert, marimba og slagtøj<br />
Program:<br />
Johann Sebastian Bach Suite for lut i E-dur BWV <strong>10</strong>06a<br />
(1685-1750) arr. for marimba<br />
Preludium<br />
Loure<br />
Gavotte en Rondeau<br />
Menuett I<br />
Menuett II<br />
Bourrée<br />
Gigue<br />
Pierre Jodlowski Time & Money<br />
(f. 1971) musikteater<br />
Javier Alvarez Temazcal<br />
(f. 1956) for maracas og elektronik<br />
Joseph Schwantner Velocities<br />
(f. 1943) for marimba<br />
Book online: www.faergen.dk
Marimbaen stammer fra Afrika og Sydamerika og eksisterede i sine urformer i<br />
hundreder af år, før den i 1908 blev introduceret i USA. I løbet af det 20. århundrede<br />
videreudvikledes instrumentet på gennemgribende vis mod et klangideal, som<br />
passede til vestlig musik: man byggede et stativ, eksperimenterede med træsorter<br />
til tasterne, og forstærkede disse med resonansrør af aluminium (før havde man<br />
brugt udhulede kalabasfrugter, og inden da gravede man små huller i jorden og<br />
lagde tasterne direkte ovenover). Instrumentets register blev mangedoblet, og ikke<br />
mindst begyndte man at stemme det i ligesvævende temperament, dvs. ligesom<br />
man stemmer et moderne klaver.<br />
Johann Sebastian Bach kendte aldrig til marimbaens eksistens, og det er ikke til at<br />
sige, om han ville have brudt sig om den – veltempereret eller ej. Men når jeg spiller<br />
hans suite i E-dur på marimba, er der hverken tale om revolution eller provokation.<br />
Jeg bekender mig blot til den i barokken udbredte praksis at transskribere musik fra<br />
ét instrument til et andet; en praksis som Bach selv var en notorisk eksponent for.<br />
Eksempelvis er den pågældende suite for lut, som ligger til grund for min version, i<br />
virkeligheden Bachs egen transskription af hans tredje partita for soloviolin. Præludiet<br />
fra samme suite udgør desuden første sats i to af hans kantater: Wir danken dir,<br />
Gott… og Herr Gott, Beherrscher aller Dinge, her vel at mærke for oboer, trompeter,<br />
pauker, strygere og orgelsolist!<br />
Efter Bachs egen tid har en kongerække af musikere ikke holdt sig tilbage for at<br />
iklæde hans musik nye gevandter (f.eks. Mozart, Brahms, Liszt og Schönberg).<br />
Selvsamme stykke, som jeg har kastet mig over, har også tidligere været gennem<br />
møllen: Rakhmaninov lavede sin personlige klaverversion af tre satser fra violinpartitaen,<br />
og Wilhelm Kempff sin klaverversion af Bachs kantateversion af præludiet.<br />
Satsen Gavotte en Rondeau findes i øvrigt på LP ombord på rumfærgen Voyager, som<br />
i 1977 blev opsendt med retning mod eventuelle ekstraterrestrielle lyttere.<br />
Mathias Reumert<br />
27
3. koncert Mandag den 16. juli kl. 20 i<br />
Østerlars kirke<br />
28<br />
Medvirkende:<br />
ALBA:<br />
Agnethe Christensen, sang og kantele<br />
Poul Høxbro, fløjte og slagtøj<br />
Program:<br />
Anonym musik fra 1300-tallets Italien<br />
Tag med ALBA tilbage til midten af 1300-tallet i et program med en funklende,<br />
detaljemættet og virtuost anlagt italiensk musik, der under koncerten omkranses<br />
af gribende førstehåndsberetninger om hverdagen og begivenheder under pestens<br />
hærgen.<br />
Et kontrasternes program, hvor musikken kommenterer katastrofen som et kunstnerisk<br />
udtryk for menneskets evne til at overkomme de værste ulykker og vores<br />
behov for at skabe en ny og bedre verden på resterne af den gamle.<br />
Blot et år efter at den største sygdomsepidemi i menneskehedens historie, den sorte<br />
død, havde raset i Firenze og kostet omkring tre fjerdedele af byens befolkning livet,<br />
begyndte digteren Giovanni Boccaccio arbejdet med romanen Decameron. I indledningen<br />
til dette værk optegner han nogle gruopvækkende øjenvidneskildringer fra<br />
pesttidens Firenze og skriver desuden:<br />
“Nogle mente, at de kunne redde sig fra sygdommen gennem en mådeholden levevis,<br />
og derfor sluttede de sig sammen i grupper, der levede helt for sig selv, idet<br />
de i fællesskab lukkede sig inde i huse, hvor der ingen syge fandtes. Her levede de<br />
mådeholdent af veltillavet mad og kostelige vine uden at skeje ud og uden at tale<br />
med andre, mens de fordrev tiden med musik og andre adspredelser.”<br />
Det er netop en sådan situation, Boccaccio lader udgøre rammen for alle historierne<br />
i sin roman. En flok velstillede unge mennesker er flygtet fra pestens hærgen i byen<br />
og har isoleret sig uden for Firenze i en prægtig villa. De fordriver tiden med at<br />
fortælle moralske, underholdende og til tider vovede historier for hinanden ud fra<br />
i forvejen bestemte temaer. Om aftenen underholder de sig med musik og dans.<br />
Og hvad er det så for en musik, Boccaccio kan have forestillet sig, at de unge mennesker<br />
har spillet og sunget? Jo, det handler tydeligvis om meget rige og dannede<br />
unge, og musik var dengang en meget vigtig del af overklassens almene dannelse.<br />
Vi må altså forestille os, at disse unge mennesker ikke blot var bekendt med de<br />
nyeste strømninger i tidens musik, men også vældig dygtige udøvere af denne<br />
musik – amatører i ordets sande betydning. I Firenze boede nogle af tidens mest<br />
betydningsfulde komponister. Og netop fra Firenze har vi det mest omfangsrige<br />
nodemanuskript med verdslig musik fra denne tid: Squarcialupi.<br />
Book online: www.faergen.dk
Dette smukt illustrerede manuskript blev først samlet og nedskrevet i Firenze omkring<br />
14<strong>10</strong>, men af de i alt 352 kompositioner, som det indeholder, er hovedparten<br />
skabt af komponister, der var aktive i eller omkring byen netop i den tid, hvor Boccaccio<br />
skriver Decameron. Blandt komponisterne kan nævnes Francesco Landini,<br />
hans lærer Jacopo da Bologna og Gherardello da Firenze. Scuarcialupi er den største<br />
og vigtigste enkeltkilde til denne tids nyeste musik.<br />
Et andet vigtigt nodemanuskript, Rossi, er betydeligt mindre i formatet og indeholder<br />
kun 37 værker. Det stammer sandsynligvis fra Verona eller Padua og er blevet til<br />
omkring 1370, men kompositionerne i manuskriptet stammer fra tiden mellem 1325<br />
og 1350. De fleste af sangene i Rossi er af ukendte komponister, men af de to som er<br />
identificeret, er den ene Giovanni da Cascia, født lige udenfor Firenze.<br />
Begge disse manuskripter præsenterer lige præcis den musik, der blev dyrket af<br />
samfundets højeste lag i Norditalien i midten af 1300-tallet, og giver os altså et omfattende<br />
indblik i, hvad man blandt andet kunne have hørt, hvis man havde stået<br />
lige uden for den omtalte villa udenfor Firenze en af disse aftener i 1347.<br />
Langt den overvejende del af kompositionerne er polyfone værker i den såkaldte<br />
italienske ars novastil, men mellem alle de flerstemmige kompositioner gemmer<br />
der sig nogle mesterværker i et mindre format. Nemlig et antal enstemmige ballate,<br />
og det er dem, ALBA har valgt at løfte frem i dette program.<br />
Ordet ballata kommer fra ballare, at danse. Helt sikkert var sådanne ballate i begyndelsen<br />
dansemusik, men visse af de overleverede sange er så rytmisk og melodisk<br />
komplekse, at det sikkert kun er navnet og formen, der kan knytte dem til deres<br />
oprindelse som dansemusik. Nøjagtig som det er tilfældet med f.eks. J.S. Bachs cellosuiter<br />
400 år senere. Og ligesom Bachs cellosuiter har disse ballate været musik<br />
for kendere og liebhavere. Netop den type personer, som vi møder i Boccaccios<br />
indledning og som fortællere i hans roman.<br />
Set på baggrund af et århundrede præget af misvækst, klimaforstyrrelser, krige,<br />
afmatning og allerværst: den sorte død, hvor op mod halvdelen af Vesteuropas befolkning<br />
bukkede under og døde, stråler denne musik som en lysende påmindelse<br />
til os. Et stærkt kunstnerisk udtryk for menneskets evige evne til at overkomme<br />
selv de værste katastrofer, og dets behov for at skabe en ny og bedre verden på<br />
ruinerne af den gamle.<br />
EL MED TRADITIONER<br />
DØGNVAGT: 56 95 05 69<br />
AUT. ELEKTROINSTALLATØR<br />
Snellemark 39 • 3700 Rønne • Fax: 56 95 08 60 • as@axels.dk • www.axels.dk<br />
ALBA<br />
29
4. koncert Torsdag den 19. juli kl. 20 i<br />
Svanekegaarden<br />
30<br />
Medvirkende:<br />
Johannes Søe Hansen, violin<br />
Christina Bjørkøe, klaver<br />
Program:<br />
W.A. Mozart Sonate i G-dur KV 379<br />
(1756-1791) Adagio – Allegro<br />
Thema (Andantino cantabile) con variazione<br />
Herman D. Koppel Ternio op. 53A<br />
(1908-1998) Allegramente<br />
Tempo di Passacaglia<br />
Allegro giocoso<br />
Pause<br />
Ludwig v. Beethoven Violinsonate nr. 9 op. 47, ’Kreutzersonaten’<br />
(1770-1827) Adagio sostenuto – Presto – Adagio<br />
Andante con variazioni<br />
Presto<br />
Koncerten arrangeres i samarbejde med Svanekegaarden<br />
Book online: www.faergen.dk
W. A. Mozarts sonate i G-dur KV 379 er skrevet i april 1781 i Wien. Sonaten er<br />
utraditionelt opbygget for sin tid med en langsom indledning, derefter allegro og<br />
til sidst en relativ langsom variationssats. Den blev første gang opført med W.A.<br />
Mozart selv på pianofortet og Antonio Brunetti på violin. Mozart havde travlt med<br />
at færdiggøre sonaten og skrev i et brev dateret 8. april 1781 til sin far, Leopold<br />
Mozart, at han skrev violinstemmen på én time natten før førsteopførelsen, ”…men<br />
for at kunne være i stand til at færdiggøre skrev jeg kun til Brunetti og beholdt min<br />
egen stemme i hovedet”.<br />
Titlen på Hermann D. Koppels Ternio betyder ”tredje” på latin. Værket er oprindelig<br />
skrevet til violinisten Endre Wolf (1913-2011), men inspireret af sit samarbejde med<br />
cellisten Erling Bløndal Bengtsson omarbejdede Koppel selv værket til cello, op.<br />
53B. Begge værker spilles i dag.<br />
Beethovens berømte Kreutzer-sonate var i første omgang slet ikke dedikeret til violinisten<br />
Rodolphe Kreutzer, men derimod til violinisten og komponisten George<br />
Bridgetower (1780-1860), som også førsteopførte værket i 1803. Dette endda som<br />
bladspil, dvs. uden forberedelse! Bridgetower var polsk-afrikansk, og den oprindelige<br />
forside-dedikation var ikke helt stueren: ”Mulat-sonate komponeret til mulatten<br />
Bridgetower – stor, vild, mulat-komponist”. Efter koncerten kom Bridgetower til<br />
at fornærme en kvinde, som Beethoven satte højt. Beethoven rev titelbladet i stykker<br />
og tilegnede sonaten til Kreutzer, som dog aldrig opførte sonaten. Udover en<br />
imponerende spilletid på 40-43 min. er sonaten kendt for en stor følelsesmæssig<br />
bredde gennem satserne.<br />
Eva Rasmussen<br />
31
5. koncert Mandag den 23. juli kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
32<br />
Medvirkende:<br />
Morten Zeuthen, cello<br />
Amalie Malling, klaver<br />
Program:<br />
Ludwig van Beethoven Sonate nr. 3 i A-dur op. 69 (1808)<br />
(1770 -1827) Allegro ma non tanto<br />
Scherzo. Allegro molto<br />
Adagio cantabile - Allegro vivace<br />
Leoš Janáček Pohádka (19<strong>10</strong>/1924)<br />
(1854-1928) for cello og klaver<br />
Con moto, andante<br />
Con moto<br />
Allegro<br />
Pause<br />
Béla Bartók Rapsodi nr. 1 (1928)<br />
(1881-1945) arrangeret for cello og klaver af komponisten<br />
Prima Parte: “Lassu”. Moderato<br />
Seconda Parte: “Friss”. Allegro moderato<br />
Igor Stravinskij Suite italienne (1920/1932)<br />
(1883 - 1971) Introduzione. Allegro moderato<br />
Serenata. Larghetto<br />
Aria. Allegro alla breve<br />
Tarantella. Vivace<br />
Minuetto e Finale. Moderato - Molto vivace<br />
Book online: www.faergen.dk
Beethovens cellosonate nr. 3 er nok den bedst kendte og mest elskede af Beethovens<br />
i alt fem sonater for cello og klaver. Den blev til i en særdeles produktiv periode<br />
af Beethovens liv; samme år afsluttede han bl.a. både sin 5. og 6. symfoni. Selv om<br />
genren ikke i sig selv var ny på Beethovens tid, fornyer han den ved at give celloen<br />
en langt mere selvstændig og førende rolle end i tidligere tiders cellosonater, hvor<br />
den i højere grad havde funktion af basinstrument. Ikke mindst sonaten i A-dur<br />
viser celloen som et alsidigt soloinstrument.<br />
Janáčeks Pohádka er komponeret over Fortællingen om zar Berendjej af den russiske<br />
digter Vasilij Zjukovskij (1783-1852). Titlen Pohádka betyder da også ‘eventyr’ eller<br />
‘fortælling’, og værket illustrerer udvalgte scener fra fortællingen. Janáček skrev<br />
den første version af Pohádka i 19<strong>10</strong>, og den var oprindeligt måske tænkt som del<br />
af et større værk. To år senere tilføjede han en langsom fjerde sats, som han dog<br />
fjernede igen i forbindelse med endnu en revision af værket i 1924. Det er som regel<br />
denne sidste version af værket, der opføres i dag.<br />
Bartóks Rapsodi nr. 1 er et af mange eksempler på komponistens udbredte brug<br />
af folkemusik. Bartók rejste selv rundt i Østeuropa, ikke mindst i Transsylvanien,<br />
hvor han nedskrev og optog en stor mængde folkemelodier. Det er nogle af disse<br />
ungarsk- og rumænsk-transsylvanske melodier, der udgør hovedmaterialet i rapsodiens<br />
to satser. Det var ikke Bartóks hensigt at gøre melodierne til kunstmusik, men<br />
snarere at bringe den folkemusikalske tradition ind i koncertsalen. Han bestræbte<br />
sig derfor på at lade sit tilkomponerede akkompagnement være underordnet, sådan<br />
at det folkelige materiale fremstår som det primære og så vidt muligt kan bevare<br />
sin autenticitet. Bartók bad derfor også den ungarske violinist Joseph Szigeti, som<br />
værket er tilegnet og som uropførte orkesterversionen, om at lytte nøje til Bartóks<br />
feltoptagelser af de pågældende melodier. Rapsodien er komponeret samtidig med<br />
sin søsterkomposition, Rapsodi nr. 2. Begge er oprindeligt skrevet for violin og<br />
klaver, men blev senere også arrangeret af komponisten i yderligere to versioner,<br />
en for violin og orkester samt en for cello og klaver.<br />
Stravinskijs Suite italienne fra 1932 er baseret på satser fra balletten Pulcinella, som<br />
Stravinskij skrev tolv år tidligere. Allerede i 1922 havde Stravinskij brugt satser fra<br />
balletten som koncertmusik i sin Pulcinella-suite, men han vendte tilbage til stoffet<br />
flere gange sidenhen, hvilket altså bl.a. resulterede i den femsatsede Suite italienne.<br />
Stravinskijs Pulcinella er baseret på musik fra det tidlige 18. århundrede, bl.a. af<br />
Giovanni Battista Pergolesi (17<strong>10</strong>1736). Balletten og de deraf afledte værker placerer<br />
sig i komponistens såkaldt neoklassiske produktion, der kombinerer elementer fra<br />
ældre musik – her i form af temaer og baslinjer – med et mere moderne tonesprog,<br />
der rytmisk og harmonisk umiskendeligt gør musikken til Stravinskijs egen.<br />
Axel Teich Geertinger<br />
33
6. koncert Torsdag den 26. juli kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
34<br />
Komponistaften med Bent Sørensen<br />
Medvirkende:<br />
ENSEMBLE NORDLYS:<br />
Christine Pryn, violin<br />
Viktor Wennesz, klarinet<br />
Øystein Sonstad, cello<br />
Kristoffer Hyldig, klaver<br />
Program:<br />
Johann Sebastian Bach Sarabande<br />
(1685-1750) af partita i h-mol for soloviolin BWV <strong>10</strong>02 (1720)<br />
Bent Sørensen The Songs of the Decaying Garden<br />
(f. 1958) for soloklarinet<br />
Paul Hindemith Langsam<br />
(1895-1963) af sonate for solocello opus 25 nr. 3 (1922)<br />
Bent Sørensen 1. og 2. sats af Sieben Sehnsüchte<br />
for violin og klaver (1999)<br />
Edison Denisov Lento, poco rubato<br />
(1929-1996) af sonate for soloklarinet<br />
Bent Sørensen 3. sats af Sieben Sehnsüchte<br />
Edison Denisov Allegro giusto<br />
af sonate i B-dur for soloklarinet (1972)<br />
Johann Sebastian Bach Bourrée I & II i C-dur BWV <strong>10</strong>09<br />
for cello solo<br />
Bent Sørensen 4.-7. sats af Sieben Sehnsüchte<br />
Pause<br />
Bent Sørensen The Masque of the Red Death for klaver<br />
Johannes Brahms Allegro appassionato<br />
(1833-1897) af klarinetsonate opus 120 nr. 2 i Es-dur (1894)<br />
W. A. Mozart Allegro<br />
(1756-1791) af sonate KV 292 for basklarinet og cello (1775)<br />
Zoltán Kodály Allegro serioso, non troppo<br />
(1882-1967) af duo opus 7 for violin og cello (1914)<br />
Johann Sebastian Bach Allemande<br />
af partita i h-mol for soloviolin BWV <strong>10</strong>02 (1720)<br />
Bent Sørensen Phantasmagoria<br />
for violin, cello og klaver (2007)<br />
Book online: www.faergen.dk
Som teenager spillede jeg klarinet. Jeg var ikke egentlig dårlig til det; men jeg var<br />
heller ikke så god, at det var til at holde ud at forsætte. Hurtigt blev jeg mere interesseret<br />
i noderne end i klarinetten. Studerede partiturerne og glemte at øve mig.<br />
Jeg ville selv skrive musik til dem, der var bedre til at spille end jeg. Mange år før<br />
havde jeg forsøgt mig med violinen. Min far spillede violin, og han ville så gerne<br />
have, at jeg også lærte at spille; men jeg havde ikke tålmodigheden, og jeg husker, at<br />
jeg som lille dreng lå på gulvet og beundrede partiturerne til hele violinrepertoiret,<br />
og selv skrev et par violinkoncerter, der heldigvis er forsvundet. Celloen nåede jeg<br />
aldrig til; selvom jeg drømte om at det måtte være fantastisk – måske ligefrem et<br />
scoreinstrument; men jeg ved, at jeg ville have opgivet. Klaveret nåede jeg til; nok<br />
for sent til at blive rigtig god, men tids nok til at jeg kunne bruge det, og siden har<br />
jeg i lange perioder siddet ved det fra morgen til aften.<br />
I programmet for denne koncert ligger der spor af min historie med de 4 instrumenter.<br />
Tydeligst min historie med klarinetten, hvor jeg nåede til at spille Brahms’<br />
klarinetsonater og Mozarts kammermusik med klarinet og drømte om at nå til<br />
de svære solostykker af Stravinskij og Denisov. Der ligger også spor af en smuk<br />
fælleshistorie med Ensemble Nordlys, som jeg i mange år har haft et inspirerende<br />
samarbejde med. Sammen har vi forsøgt at skabe nye koncertformer, hvor min<br />
musik bliver flettet ind i al den vidunderlige musik vi har til fælles. Små perler som<br />
satserne af Hindemith og Kodály dukker pludselig op uden forklaring, så hvorfor<br />
forklare det? De hænger bare sammen med min musik, uden at jeg kan forklare<br />
hvorfor. Det hele begynder med Bach, som jeg aldrig kommer udenom – som jeg<br />
ikke kan undvære.<br />
Musikken af mig selv. The Songs of the Decaying Garden – min drøm om klarinetten<br />
og fuglene i haven omkring mig. The Masque of the Red Death – Edgar Allan Poes<br />
mareridt om pesten, der bryder ind i et maskaradebal. To virtuose soloværker og<br />
så to af mine vigtigste kammermusikværker: Sieben Sehnsüchte og Phantasmagoria,<br />
som får deres egen lille note til sidst.<br />
Sieben Sehnüchte er skrevet i 1999. Som titlen antyder er det i 7 satser, den ene mere<br />
forrykt, vanskelig og besværlig end den anden. Alle mulige – og umulige – spillemåder<br />
er taget i anvendelse, og der kræves både fløjten og sang af de medvirkende.<br />
Det er imidlertid ikke meningen, at de lidt mere usædvanlige klange skal<br />
høres som effekter. Alting skulle gerne smelte sammen til noget, der i sig selv er<br />
en lille opera – et kammerspil. Det blev skrevet i en periode, hvor jeg utålmodigt<br />
gik og ventede på librettoen til Under Himlen, og jeg ser det som et møde – eller syv<br />
møder – mellem to mennesker; to instrumenter, der længes efter hinanden. Længes<br />
efter at smelte sammen.<br />
Phantasmagoria er i fem satser. Det hele startede med den femte sats, der tager udgangspunkt<br />
i et lille stykke for cello og klaver – Skygger af Stilhed. Siden arbejdede jeg<br />
mig tilbage – 4. sats, 3. sats – og sprang så 2. sats over for at nå frem til begyndelsen.<br />
Det begynder med violinen – solo, dæmpet, aggressivt – og gradvist kommer celloen<br />
og klaveret ind som skygger af violinen. Satsen slutter med en mørk skygge af<br />
en af Idas arier fra min opera Under Himlen. Alle satserne er fyldt med skygger af<br />
enhver art: skygger af fragmenter fra satser dukker op i andre satser; musik, stemmer,<br />
instrumenter dukker op bag hinanden som skygger. Efter uropførelsen af 5.<br />
sats troede jeg egentlig at værket skulle have heddet Skyggespil – det var jo det, det<br />
var ved at blive til. Men et skyggespil kan blive mere fysisk – der kan komme liv i<br />
skyggerne, liv bag skyggerne. Phantasmagoria er et skyggespil. For mig et skyggespil<br />
i mørke, hvor konturer af personer og musik – stemmer og instrumenter – danner<br />
eventyr bag hinanden.<br />
Bent Sørensen<br />
35
7. koncert Mandag den 30. juli kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
36<br />
Komponistaften med Simon Steen-Andersen<br />
Medvirkende:<br />
ENSEMBLE NORDLYS:<br />
Christine Pryn, violin<br />
Viktor Wennesz, klarinet<br />
Øystein Sonstad, cello<br />
Kristoffer Hyldig, klaver<br />
Program:<br />
Johann Sebastian Bach Koncert for obo og violin BWV <strong>10</strong>60<br />
(1685-1750) Allegro<br />
Adagio<br />
Allegro<br />
Paul Hindemith Trauermusik for klaver og cello<br />
(1895-1963) Langsam<br />
Ruhig bewegt<br />
Lebhaft<br />
Choral: Für deinen Thron tret ich hiermit. Sehr langsam<br />
Pause<br />
Simon Steen-Andersen Etude for Klaver #1 (1999; uropførelse)<br />
(f. 1976)<br />
Run Time Error v.1 – joysticks<br />
Robert Schumann Fantasiestück op. 73/1 – klarinet og klaver<br />
(18<strong>10</strong>-1856)<br />
Simon Steen-Andersen Study for String Instrument #1 – violin og cello<br />
Robert Schumann Fantasiestück op. 73/2 – klarinet og klaver<br />
Simon Steen-Andersen Study for String Instrument #2<br />
– violin, klarinet og whammy<br />
Robert Schumann Fantasiestück op. 73/3 – klarinet og klaver<br />
Robert Schumann/ Fantasiestück op. 12/1 – klarinet, violin, cello<br />
Simon Steen-Andersen og miniaturehøjtalere<br />
Simon Steen-Andersen Etude for Klaver #1 (gentagelse m. overledning)<br />
Study for String Instrument #3 – cello og video<br />
Run Time Error v.2 – joysticks<br />
Book online: www.faergen.dk
J. S. Bach skrev sin koncert for violin og obo, mens han var bosat i Köthen og havde<br />
virke som koncertmester for prins Leopold. Koncerten eksperimenterer med den<br />
karakteristiske opbygning for barokkens koncerter, hvor orkesteret træder helt i<br />
baggrunden i solisternes afsnit. De to solostemmer bevæger sig ind og ud af orkesteret,<br />
og oboen, der kun få steder tager temaet op, spiller mest kontrapunktiske<br />
kommentarer. Bach arrangerede koncerten for 2 cembali på trods af de meget<br />
melodiøse solostemmer. Det er denne nærmest kammermusikalske opbygning af<br />
koncerten, der har fået komponisten Pelle Gudmundsen-Holmgreen til at foreslå<br />
Ensemble Nordlys at opføre værket i en udgave med violin og klarinet i solostemmerne<br />
og klaver og cello som orkester.<br />
Paul Hindemith spillede violin og bratsch på solistisk niveau og kunne derfor<br />
selv medvirke til at sprede kendskabet til den musik, han komponerede. Han blev<br />
hurtigt anerkendt i Tyskland, på trods af at han i 1929 blev anklaget for, at hans<br />
musik var ”entartet”. Efter dette søgte han udenlands. Den 19. januar 1936 ankom<br />
han til London. Den følgende dag skulle han begynde prøverne på sin bratschkoncert<br />
Der Schwanendreher, som skulle have haft sin engelske førsteopførelse tre dage<br />
senere ved en radiotransmitteret koncert med BBC Symphony Orchestra, dirigeret<br />
af Adrian Boult. Samme aften døde den engelske konge, George V. Den følgende<br />
dag komponerede Hindemith så i et lille kontor, stillet til rådighed af BBC, sin<br />
Trauermusik (også for bratsch og orkester), og stykket blev uropført samme aften i en<br />
mindeudsendelse med ham selv som solist. I den sidste af stykkets fire korte satser<br />
citerer han koralmelodien Vor deinen Thron tret ich hiermit, som vi måske allerbedst<br />
kender via Bachs harmonisering. Men undervejs fletter han også selvcitater ind,<br />
bl.a. fra Der Schwanendreher, som han til gengæld ikke kom til at spille ved denne<br />
lejlighed, da koncerten blev aflyst på grund af det kongelige dødsfald. Praktikeren<br />
Hindemith, der gerne så lejlighedsværket Trauermusik genopført, tillod efterfølgende,<br />
at solostemmen alternativt kunne spilles af en violin eller en cello, ligesom han også<br />
selv stod for den klavertransskription af strygersatsen, der spilles.<br />
Ensemble Nordlys<br />
Anden halvdel af koncerten er bygget op omkring sammenfletningen af to tredelte<br />
værker: Schumanns Fantasiestücke op. 73 for klaver og klarinet (1849) og Steen-<br />
Andersens Study for String for Instrument #1-3 for violin og cello (med og uden<br />
elektronik og video) (2007-11). I Fantasiestücke op. 73 skriver Schumann, at klarinetten<br />
kan byttes ud med violin og cello ad libitum. Hvis det læses helt bogstaveligt,<br />
giver det mulighed for at de to besætninger kan mødes i en eller flere af satserne.<br />
De to komponister mødes til sidst i Schumanns Fantasiestück for klaver op. 12/1<br />
(1837) i et nyt arrangement for klarinet, violin, cello og miniaturehøjtaler. Parallelt<br />
til det tidlige Schumann-værk opføres en lille etude for klaver af Steen-Andersen<br />
fra 1999, som aldrig har været spillet før. Koncerten indrammes af to versioner af<br />
Run Time Error for joystick-kontrolleret video. Komponisten deltager i koncerten på<br />
whammy-pedal, joysticks og diverse elektronik- og videoopsætninger. Alle værker<br />
går direkte over i hinanden uden afbrydelse.<br />
Simon Steen-Andersen<br />
37
8. koncert Torsdag den 2. august kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
38<br />
Medvirkende:<br />
TRIO VITRUVI:<br />
Jakob Lund Nielsen, violin<br />
Jacob la Cour, cello<br />
Alexander McKenzie, klaver<br />
Åbne prøver med Tim Frederiksen i Svanekegaarden<br />
30. juli - 1. august kl. 11-15 samt 2. august fra kl. 15<br />
Program:<br />
Johannes Brahms Klavertrio nr. 1 i H-Dur op. 8 (1854/91)<br />
(1833-1897) Allegro con brio<br />
Scherzo<br />
Adagio<br />
Allegro<br />
Pause<br />
Franz Schubert Klavertrio nr. 2 i Es-dur op. <strong>10</strong>0 D.929 (1827)<br />
(1797-1828) Allegro<br />
Andante con moto<br />
Scherzando. Allegro moderato<br />
Allegro moderato<br />
Koncerten arrangeres i samarbejde med Svanekegaarden.<br />
Book online: www.faergen.dk
Brahms’ klavertrio nr. 1 skiller sig ud ved at indeholde elementer af både den unge<br />
og den ældre Brahms, og den endelige version af H-dur-trioen bærer virkelig præg<br />
af hånden, sindet og hjertet hos både knøsen og den modne mester.<br />
I 1855 besluttede den 20-årige Brahms sig for at udgive sit første kammermusikværk:<br />
trio i H-dur op. 8. Det var ikke nogen nem fødsel – Brahms havde allerede brændt<br />
flere af sine tidligere kammermusikværker, der alle var blevet ofre for den ubarmhjertige<br />
selvkritik, som skulle præge komponisten i hele hans kunstneriske virke.<br />
35 år senere, i 1890, vender den modne mester Brahms tilbage til trioen for at revidere<br />
den. Med sin karakteristiske humor noterer han selv, at han ”ikke giver (værket) en<br />
ny paryk, men bare børster og retter håret lidt.” I virkeligheden var ændringerne<br />
ret væsentlige: Værket blev en tredjedel kortere, og alle satserne på nær scherzoen<br />
forandredes en del. Da det også var i disse år Brahms besluttede sig for at stoppe<br />
sin karriere som komponist, indtager denne trio altså en helt særlig position, som<br />
både ouverture og efterspil til denne fyldige mesters livsværk.<br />
Første sats, umiskendeligt brahmsk i sit udtryk, er en massiv sonateåbning startende<br />
med et gudeskønt cellotema, der gradvist eskalerer til et bjerg af dramatisk<br />
udvikling. En mørk, rastløs karakter dominerer det meste af trioen, fra 1.sats’<br />
sidetema, igennem scherzoens troldemarch, og frem til den vindblæste vidde af<br />
finalerondoen. Trioen er typisk for Brahms præget af tykke teksturer, som ofte sætter<br />
det tunge romantiske klaver op imod strygerne i et væld af parallelle harmonier<br />
og symmetriske modbevægelser. For at afbalancere denne tyngde, giver Brahms<br />
os 3. sats’ adagio: En langsom sats, næsten ubevægelig, svævende åndeløst som et<br />
indadvendt intermezzo fra en anden verden. Måske den mest sublime sats, nok<br />
den mest følelsesmæssigt gribende, og bestemt den mest særprægede. Den stille<br />
musikalske meditation fokuserer primært på klaveret med svævende kommentarer<br />
fra det himmelske strygerkor. Midtersektionen samler sig omkring en melankolsk og<br />
smertefuld arie først hos celloen, senere i klaveret for til slut at tages over af violinen.<br />
Spøgefuldt opløses det konkrete til det abstrakte, hvorefter den nu genkendelige<br />
begyndelse vender transcendentalt tilbage.<br />
Trods den nyligt konstaterede syfilis – en dødsdom på den tid – og et som følge<br />
heraf stadigt ringere helbred, befandt Schubert sig i årenene 1826-28 i en af de mest<br />
produktive perioder i sit liv som komponist. Flere kammermusikalske mesterværker<br />
blev til i disse år af kreativ oplomstring: Klaverkvintetten Die Forelle, de sidste<br />
kvartetter, klavertrioerne samt et sidste utroligt værk, strygekvintetten i C-dur<br />
tegner alle et billede af, at Schuberts mesterskab kun blev større helt til det sidste.<br />
Klavertrioen i Es-dur står sammen med Beethovens trio Ærkehertugen som et af de<br />
absolutte mesterværker inden for triolitteraturen og viser alle de kvaliteter, som<br />
Schubert er så kendt for: syngende lyriske temaer, dramatiske opbygninger, geniale<br />
variationer og nuancerede farvesætninger af ofte repeterede temaer samt et skarpt<br />
formmæssigt overblik. Med en spilletid på tre kvarter i en normal opførelse er trioen<br />
omfattende både hvad angår varighed og musikalsk dybde. Schumann skrev: ”En<br />
trio af Schubert passerede over den musikalske verden som en slags vred komet i<br />
himlen.” Ganske rigtigt mere intens end sin værdige makker, trioen i B-dur, der er<br />
skrevet på omtrent samme tidspunkt, sprudler værket således af passion, patos og<br />
måske endda vrede, men modvægten er i virkeligheden lige så markant i form af<br />
glæde, elegance og triumferende skønhed.<br />
Trio Vitruvi<br />
39
9. koncert Lørdag den 4. august kl. 20 i<br />
Svanekegaarden<br />
40<br />
Medvirkende:<br />
TRIO COPENHAGEN:<br />
Benedikte Pontoppidan Thyssen, violin<br />
Samira Dayyani, cello<br />
Linda Dahl Lauersen, klaver<br />
Åbne prøver med Tim Frederiksen i Svanekegaarden<br />
1. august kl. 11-15, 2. august fra kl. 15<br />
samt 3. & 4. august kl. 11-17<br />
Program:<br />
Franz Schubert Klavertrio nr. 1 i B-dur op. 99 D 898<br />
(1797-1828) Allegro moderato<br />
Andante un poco mosso<br />
Scherzo: Allegro<br />
Rondo: Allegro vivace<br />
Pause<br />
Johannes Brahms Klavertrio nr. 3 i c-mol op. <strong>10</strong>1<br />
(1833-1897) Allegro energico<br />
Presto non assai<br />
Andante grazioso<br />
Allegro molto<br />
Koncerten arrangeres i samarbejde med Svanekegaarden.<br />
Book online: www.faergen.dk
Franz Schuberts klavertrio i B-dur op. 99 er den ene af Schuberts to klavertrioer.<br />
Begge blev de skrevet i de sidste år af hans korte liv. Trioen i B-dur, som menes at<br />
være komponeret i efteråret 1827, altså året inden Schubert døde, er kendt for at<br />
være den feminine modsætning til Schuberts anden trio i Es-dur op. <strong>10</strong>0, som har et<br />
mere maskulint udtryk. Schumann skrev i 1836 om trioen i B-dur: ”Man spenderer et<br />
øjeblik på dette værk, og alle problemer og besvær med vor menneskelige eksistens<br />
forsvinder, og hele verden er som skabt påny”.<br />
Klavertrioen i c-mol op. <strong>10</strong>1 er den sidste af Johannes Brahms’ tre klavertrioer. Det<br />
må dog nævnes at den første klavertrio – i Hdur op. 8 – først fik sin nuværende<br />
form efter en omskrivning, som Brahms selv foretog i 1889. Klavertrioen i c-mol<br />
er fra året 1886, hvor Brahms tilbagte sommeren i Thun i Schweiz. Denne sommer<br />
komponerede han også cellosonaten i F-dur op. 99 og violinsonaten i A-dur<br />
op. <strong>10</strong>0. Det føles næsten naturligt og uundgåeligt efter disse to fantastiske værker<br />
for henholdsvis violin og cello at forene begge instrumenter i denne sublime trio.<br />
Trioen opførtes straks efter sin færdiggørelse og uropførtes med Brahms selv ved<br />
klaveret i Budapest senere samme år. Værket fik en meget varm modtagelse. Clara<br />
Schumann skrev, at ingen af Brahms’ værker havde fascineret hende så meget som<br />
dette. Et fascinerende portræt af Brahms med inspiration fra en sommer tilbragt i<br />
de schweiziske alper.<br />
Vi brygger rigtig håndværksøl på Bornholm<br />
Svaneke Bryghus<br />
Torvet 5 • 3740 Svaneke<br />
Tlf. 5649 7321 • Fax 5649 7371<br />
post@bryghusrestauranten.dk<br />
www.bryghuset-svaneke.dk<br />
BRYGHUS OG RESTAURANT • ÅBENT HVER DAG FRA 12.00<br />
Trio Copenhagen<br />
41
<strong>10</strong>. koncert Mandag den 6. august kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
42<br />
Medvirkende:<br />
COPENHAGEN PIANO QUARTET:<br />
Benedikte Damgaard, violin<br />
Kristina Fialova, bratsch<br />
Adam Stadnicki, cello<br />
Neel Teilmann, klaver<br />
Mathias Hanskov Palm, kontrabas<br />
Åbne prøver med Tim Frederiksen i Svanekegaarden<br />
3. & 4. august kl. 11-17 samt 5. august kl. 11-15<br />
Program:<br />
Franz Schubert Klaverkvintet i A-dur “Forellekvintet”<br />
(1797-1828) Allegro vivace<br />
Andante<br />
Scherzo: Presto<br />
Thema: Andantino, Allegretto<br />
Allegro giusto<br />
Pause<br />
Johannes Brahms Klaverkvartet i g-mol op. 25<br />
(1833-1897) Allegro<br />
Intermezzo: Allegro<br />
Andante con moto<br />
Rondo alla Zingarese<br />
Koncerten arrangeres i samarbejde med Svanekegaarden.<br />
Book online: www.faergen.dk
”Forellekvintetten” er den populære betegnelse for Franz Schuberts klaverkvintet<br />
i A-dur – et ungdomsværk som han skrev i 1819, bare 22 år gammel. Han nåede<br />
dog aldrig at opleve den brede offentligheds reaktion på det, da kvintetten først<br />
udkom i 1829, et år efter hans død.<br />
Tidligt i 1819 drog Schubert afsted på vandretur med en god ven i det nordlige<br />
Østrig. Om bjergene og den landlige idyl skrev han hjem til sin bror, at det faldt ham<br />
”uforståelig smukt”. I landsbyen Steyr mødte de kunstchefen og amatørmusikeren<br />
Paumgartner, som var inkarneret tilhænger af Schuberts musik. Han skulle spille<br />
Hummels klaverkvartet til en af sine kommende soiréer, og velsagtens godt smurt<br />
af smiger indvilligede Schubert i at skrive et værk for samme besætning, som kunne<br />
opføres ved denne lejlighed. Paumgartner fik ham også til at love, at værket ville<br />
indeholde en sats baseret på hans yndlingssang, Schuberts egen Die Forelle. Det<br />
udmøntede sig i fjerdesatsen, og deraf naturligvis kvartettens tilnavn.<br />
Man mærker den boblende glæde, som ferieugerne, den smukke natur og de<br />
gode venners selskab har indgydt Schubert. Livets umiddelbare skønhed og lange<br />
horisont!<br />
Johannes Brahms’ første klaverkvartet er et mesterværk, og et af de mest populære<br />
stykker kammermusik der er skrevet. Alle satserne er en nydelse, men den mest<br />
ophidsende er nok den sigøjner-inspirerede sidste sats. Som Brahms-biografen<br />
Ivor Keys skrev: ”It was obviously designed to bring the house down, and it did!”<br />
HØJSKOLE<br />
gLAS – KErAmiK – biLLEdKUnST – SmyKKEr – mUSiK<br />
KOrTE KUrSEr maj - oktober<br />
LAngE KUrSEr oktober - april<br />
ALmindingSvEJ 35 – 3700 AAKirKEby – 56 97 40 77<br />
www.bHHS.dK<br />
Copenhagen Piano Quartet<br />
43
11. koncert Torsdag den 9. august kl. 20 i<br />
Østermarie kirke<br />
44<br />
Medvirkende:<br />
BACK TO BACH:<br />
Jesenka Balic Zunic, barokviolin<br />
Ruben Munk, cembalo<br />
Program:<br />
Johann Sebastian Bach Sonate for violin og obligat cembalo i A-dur BWV <strong>10</strong>15<br />
(1685-1750) Dolce<br />
Allegro<br />
Andante un poco<br />
Presto<br />
Johann Sebastian Bach Sonate for violin og basso continuo i G-dur BWV <strong>10</strong>21<br />
Adagio<br />
Allegro<br />
Adagio<br />
Presto<br />
Johann Sebastian Bach Sonate nr. 1 for soloviolin i g-mol BWV <strong>10</strong>01<br />
Adagio<br />
Fuga<br />
Carl Philipp Emanuel Bach Sonate for violin og cembalo i D-dur H502<br />
(1714-1788) Poco adagio<br />
Allegro<br />
Adagio<br />
Menuet I-II<br />
Pause<br />
Johann Sebastian Bach Goldbergvariationer BWV 988 (uddrag)<br />
Aria<br />
Variatio 1 a 1 Clav.<br />
Variatio 2 a 1 Clav.<br />
Variatio 3 a 1 Clav. Canone all’Unisuono<br />
Variatio 4 a 1 Clav.<br />
Variatio 5 a 1 ovvero 2 Clav.<br />
Variatio 9 a 2 Clav.<br />
Variatio 13 a 2 Clav.<br />
Variatio 16 a 1 Clav. Ouverture<br />
Johann Sebastian Bach Sonate for violin og obligat cembalo i c-mol BWV <strong>10</strong>24<br />
Largo<br />
Allegro<br />
Adagio<br />
Allegro<br />
Book online: www.faergen.dk
Johann Sebastian Bach kan regnes for ”opfinderen” af den særlige kompositionsstil<br />
hvor cembalistens højre hånd har en koncerterende stemme, der er i dialog med<br />
violinstemmen. Sonaterne BWV <strong>10</strong>14-<strong>10</strong>19 med titlen Sei Suonate a Cembalo concertato<br />
e Violino Solo opstod mellem 1724 og 1725 og ser ud til at være nogle af de værker<br />
han selv skattede meget højt. Selv i de sidste måneder af sit liv brugte han tid på<br />
at omskrive nogle af satserne. Ifølge hans søn Carl Philipp Emmanuel Bach har<br />
disse sonater en ”særlig skønhed i de langsomme satser, der ikke kan gøres bedre”.<br />
Solosonaterne for violin blev skrevet i 1720, da den unge J.S. Bach var ansat som<br />
koncertmester ved hoffet i Anhalt-Köthen. Titlen Sei solo – a violino senza basso accompagnato<br />
kan oversat også betyde ”Du er alene – for soloviolin uden akkompagnerende<br />
bas”. Nogle eksperter mener, at det kan hænge sammen med den triste<br />
hændelse, at J.S. Bachs første kone, som var hans kusine Anna Barbara Bach og mor<br />
til syv børn, døde i 1720.<br />
Sonaten for violin og basso continuo i G-dur eksisterer også som triosonate for to<br />
violiner eller violin og fløjte med helt uændret basstemme. Den har tjent som et<br />
undervisningseksempel, hvor Bach på genial vis demonstrerer, at man kan lave to<br />
fuldstændig forskellige kompositioner med samme basfundament.<br />
Goldbergvariationerne står som milepælen i Bachs kompositioner for cembalo.<br />
Værket er en rejse igennem Bachs tonelandskab og en overlegen demonstration af<br />
hans tilsyneladende uendelige inspiration.<br />
Fortsæt musikken<br />
i efteråret...<br />
Ruben Munk<br />
Søndag d. 2. september kl. 16.00 i Aa kirke<br />
KIELLAND FRIENDS<br />
Katrine Kielland-Brandt (fløjte), Jørgen Ellegård Frederiksen (klaver)<br />
& Ulrikke Høst Madsen (cello)<br />
J.B. Loeillet: Triosonate • Gade: Noveletter • Kuhlau: Trio • Poulenc: Trio<br />
Lørdag d. 6. oktober kl. 14.00 i Skt. Nicolai Kirke, Rønne<br />
AALBORG SYMFONIORKESTER<br />
Rumon Gamba (dirigent), Daniel Müller-Schott (cello)<br />
Mozart: Symfoni nr. 6 • Haydn: Cellokoncert nr. 1 • Beethoven: Symfoni nr. 2<br />
Søndag d. 25. november kl. 16.00 i Bodils Kirke<br />
KONCERT MED BORNHOLMSKE MUSIKERE<br />
Foreløbigt program: Barokmusik med ”Helt Barokt” • Romantiske lieder<br />
og nordiske romancer med Adam Riis og Christian Westergaard •<br />
Kammermusik med øens MGK-studerende og kirkens orgel<br />
www.bornmus.dk<br />
45
12. koncert Mandag den 13. august kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
46<br />
Medvirkende:<br />
OSLO STRYKEKVARTETT:<br />
Geir Inge Lotsberg, violin<br />
Liv Hilde Klokk, violin<br />
Are Sandbakken, bratsch<br />
Øystein Sonstad, cello<br />
Program:<br />
Béla Bartók Strygekvartet nr. 5 (1934)<br />
(1881-1945) Allegro<br />
Adagio molto<br />
Scherzo: alla bulgarese<br />
Andante<br />
Finale: Allegro vivace<br />
Dave Brubeck Blue Rondo alla Turk (1959)<br />
(f. 1920) (arr. Ø. Sonstad)<br />
Pause<br />
Franz Schubert Strygekvartet i d-mol “Døden og pigen” (1824)<br />
(1797-1828) Allegro<br />
Andante con moto<br />
Scherzo: Allegro molto<br />
Presto<br />
Book online: www.faergen.dk
Béla Bartóks strygekvartet nr. 5 er en af 1900-tallets moderne klassikere. Værket<br />
er baseret på østeuropæisk folkemusik. Strygekvartetten er en perfekt krydsning<br />
mellem gammel og ny stil, kendetegnet ved sin filosofiske dybde fra Beethoven og<br />
tætte stemmeføring fra barokken.<br />
Stykket er en ordentlig energibombe, og vejen er ikke lang fra den østeuropæiske<br />
folkemusik til den amerikanske jazz, her repræsenteret ved Dave Brubecks Blue<br />
Rondo alla Turk.<br />
Franz Schubert skrev strygekvartetten Døden og pigen i 1824, i en periode af hans<br />
liv, som var præget af alvorlig sygdom, fattigdom og depression. Inspirationen til<br />
værket er hentet fra en lied med samme navn, som han tidligere havde komponeret<br />
til en tekst af den tyske digter Matthias Claudius. Hovedmotivet i denne lied danner<br />
temaet for strygekvartettens anden sats.<br />
Hør mere musik på<br />
<br />
BORNHOLMS BIBLIOTEKER<br />
Gå på biblioteket<br />
når koncerten er slut<br />
og find din yndlingsmusik<br />
og lidt ferielæsning.<br />
Udvalget er stort og<br />
du har 7 biblioteker på øen<br />
til din rådighed<br />
www.brk.dk/bibliotek<br />
Oslo Strykekvartett<br />
47
13. koncert Torsdag den 16. august kl. 20 i<br />
Østermarie kirke<br />
48<br />
Medvirkende:<br />
CONCERTO COPENHAGEN<br />
Solister:<br />
Pernille Petersen, blokfløjte<br />
Katy Bircher, fløjte/blokfløjte<br />
Fredrik From, violin<br />
Jane Gower, fagot<br />
Ledelse: Lars Ulrik Mortensen, cembalo<br />
Program:<br />
Georg Philipp Telemann Koncert for blokfløjte og fagot i F-dur TWV 52 F1<br />
(1681-1767) Largo<br />
[Allegro]<br />
[Largo]<br />
Allegro<br />
Antonio Vivaldi “Sommeren” i g-mol af De fire årstider<br />
(1678-1741) Allegro non molto<br />
Adagio<br />
Presto<br />
Georg Philipp Telemann Koncert for blokfløjte og fløjte i e-mol TWV 52 e1<br />
Largo<br />
Allegro<br />
Largo<br />
Presto<br />
Pause<br />
Antonio Vivaldi Koncert for fagot i a-mol RV 498<br />
Allegro<br />
Larghetto<br />
Allegro<br />
Johann Sebastian Bach Brandenburgkoncert nr. 4 i G-dur BWV <strong>10</strong>49<br />
(1685-1750) Allegro<br />
Andante<br />
Presto<br />
Book online: www.faergen.dk
De fås ikke større som barokkomponister. Med Telemann, Vivaldi og Bach skal vi<br />
ved denne koncert møde tre af epokens genier. Vi skal møde dem i fem fine koncerter,<br />
som i aften spilles med kun en enkelt stryger på hver orkesterstemme. Det<br />
er måske ikke sådan, tilhøreren altid har hørt denne musik fremført, men sådanne<br />
solobesatte versioner ville ikke have fået nogen barokkomponist til at rynke brynene.<br />
Man brugte de musikere, man nu en gang havde, og forsøgte derudover at indrette<br />
sig efter forholdene. I en stor riddersal skulle der så, ideelt set, flere musikere til end<br />
i en intim salon eller en lille kirke.<br />
Så er det jo godt, at sommeren i Vivaldis højt elskede skildringer af alle de fire<br />
årstider ikke behøver at blive mindre varm i en solobesat version. Tværtom giver<br />
det gennemsigtige lydbillede os endnu bedre muligheder for at høre celloen lege<br />
gøg og violinen efterligne en turteldue. Og i hans fagotkoncert i a-mol får solisten<br />
virkelig en chance for at komme til fadet med et herligt tøffende tema. Vi kan i<br />
det stille undre os over, at Vivaldi skrev så megen og så god musik for fagot. For<br />
der er ikke bevaret nogen dokumentation for, at der var nogen, der spillede fagot<br />
ved Ospedale della Pietà, den institution for forældreløse piger i Venedig, han var<br />
tilknyttet det meste af livet. Men det bliver musikken jo ikke ringere af.<br />
Hvis fagotten er den dybest tænkelige træblæser som solist i en barokkoncert, er<br />
blokfløjten den højeste og også nok den med mindst lyd i sig. Hvis nogen skulle<br />
kunne klare at kombinere dem som solister, er det præcis Telemann, periodens<br />
allermest produktive og dermed også mest erfarne komponist. Han gør det ved at<br />
lade fagotten udnytte stort set hele sit omfattende toneområde (to og en halv oktav),<br />
mens blokfløjten fortrinsvis spiller i sit højeste, mest gennemtrængende register. I<br />
aftenens anden dobbeltkoncert sætter han epokens to fløjtetyper op mod hinanden,<br />
blokfløjten, der var på vej ud som instrument, og tværfløjten, som blev dens afløser.<br />
Her møder vi i sidste sats to andre typiske Telemann-træk: hans sans for musikalsk<br />
humor og hans folkemusikinspiration, der her kommer til udtryk i de sækkepibelignende<br />
tomme kvinter, som vi hører med mellemrum helt fra satsens begyndelse.<br />
Bachs seks såkaldte Brandenburger-koncerter er overleveret i et stort manuskript,<br />
skrevet af ham selv og sendt til markgreven af Brandenburg i 1721. Bach var på dette<br />
tidspunkt ansat hos fyrsten af Anhalt-Köthen, og man har set manuskriptet med<br />
dets underdanige tilegnelse på fransk(!) som en art jobansøgning. Vi ved ikke, om<br />
markgreven overhovedet reagerede – hans eventuelle svar findes ikke længere, og<br />
Bach slap ikke fri af Köthen med sine seks, meget forskellige, koncerter. Til gengæld<br />
fik eftertiden seks mesterværker.<br />
I den fjerde koncert opererer Bach med en violinsolist samt to andre solo-instrumenter,<br />
som han kalder fiauti d’echo, plus strygere og continuo. Og hvad er så<br />
fiauti d’echo? Det er efter alt at dømme blokfløjter. Bach kan have kaldt dem ekkofløjter,<br />
fordi det er den funktion, de udfylder i koncertens langsomme midtersats.<br />
Han lavede siden en bearbejdelse af koncerten, hvor solo-violinen blev erstattet af<br />
et cembalo, og her specificerede han direkte, at der var tale om to blokfløjter. Også<br />
på dette punkt synes vi at være i sikre hænder hos Lars Ulrik Mortensen og hans<br />
Concerto Copenhagen.<br />
Knud Ketting<br />
49
14. koncert Torsdag den 6. september kl. 20 i<br />
Aa kirke<br />
50<br />
Medvirkende:<br />
Elisabeth Westenholz, klaver<br />
Program:<br />
Béla Bartók Suite op. 14 (1916)<br />
(1881-1945) Allegretto<br />
Scherzo<br />
Allegro molto<br />
Sostenuto<br />
Franz Schubert Sonate i c-mol D 958 (1828)<br />
(1797-1828) Allegro<br />
Adagio<br />
Menuetto, Allegro<br />
Allebro<br />
Pause<br />
Ludwig van Beethoven Sonate i c-mol op. 111 (1822)<br />
(1770-1827) Maestoso – Allegro con brio ed appassionato<br />
Arietta. Adagio molto semplice e cantabile<br />
Medlemmer af foreningen <strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner har gratis adgang til<br />
koncerten. Der tages dog forbehold for udsolgt koncert. Det anbefales derfor også<br />
medlemmer at reserve plads på forhånd via festivalens webside.<br />
Koncerten finder sted i forlængelse af foreningen <strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venners<br />
generalforsamling, som begynder kl. 18.00 i konfirmandstuen ved Aa kirke.<br />
Book online: www.faergen.dk
Bartóks suite op. 14 er et af komponistens centrale værker for klaver, men i<br />
modsætning til det meste af hans øvrige produktion bruger han her ikke direkte<br />
folkemusikalsk materiale. Bartók har selv forklaret, at han med suiten søgte at<br />
bevæge sig væk fra den senromatiske musik, bl.a. ved at fokusere på en enklere<br />
spilleteknik, der f.eks. undgår akkordbrydninger og anden udsmykning og i stedet<br />
udnytter klaveret mere perkussivt i nogle af satserne. På trods af fraværet af egentlig<br />
folkemusik er suiten nu alligevel stærkt præget af fokemusikalske elementer, f.eks.<br />
i form af de rumænsk prægede rytmer i første sats eller arabiske og nordafrikanske<br />
tonemønstre i tredje sats. Suiten er i det hele taget præget af ”eksotiske” skalaer,<br />
som gjorde det muligt for Bartók at forholde sig noget friere til den traditionelle,<br />
tonale kunstmusik. Der indgår f.eks. Debussy-inspirerede heltoneskalaer i første<br />
sats; i anden sats møder vi endda noget der ligner tolvtonerækker – måske den<br />
eneste gang i Bartóks produktion.<br />
Sonaten i c-mol er et af Schuberts sidste store klaverværker, skrevet kun få måneder<br />
før hans død i 1828. Den blev til parallelt med to andre sonater – i henholdsvis A-dur<br />
og B-dur – og Schubert har opfattet de tre sonater som en sammenhængende gruppe,<br />
som det fremgår af hans renskrift af dem. Sonatens grundstemning er forholdsvis<br />
dyster, og flere af satserne giver mindelser om en række af Schuberts sange, ikke<br />
mindst hans velkendte sangcyklus Die Winterreise fra året før, og synes at udtrykke<br />
en lignende stemning af ensomhed og fremmedgjorthed. Men der er også referencer<br />
til Beethoven, som Schubert beundrede, i værket – f.eks. citerer begyndelsen af<br />
sonaten de første takter af Beethovens 32 variationer i samme toneart. Sonaten er<br />
med sine ca. 30 minutters varighed et ganske stort anlagt værk, der viser Schubert<br />
som fuldmoden klaverkomponist.<br />
Også Beethovens sonate op. 111 begynder i c-mol, og ligesom Schubert-sonaten er<br />
den et sent værk – faktisk Beethovens allersidste klaversonate. Kompositionen blev<br />
afsluttet i 1822, men har rødder helt tilbage til begyndelsen af århundredet, hvor<br />
Beethoven første gang skitserede det der skulle blive til hovedtemaet i første sats.<br />
Beethovens efterladte skitser tyder i øvrigt på, at han oprindeligt havde en tresatset<br />
sonate i tankerne, men at han forkastede ideen om en tredje sats efterhånden som<br />
værket tog form og endte altså med at nøjes med de to satser. Den lidenskabeligtstormfulde<br />
første sats – i c-mol – kontrasteres skarpt af den anden, en mere melodiøs,<br />
optimistisk variationssats i C-dur.<br />
Axel Teich Geertinger<br />
51
52<br />
SKT. NICOLAI KIRKE, RØNNE<br />
INTERNATIONAL MUSIKSOMMER 2012<br />
Fredag den 13. juli Dorthe Zielke, trompet<br />
Søren Johannsen, orgel<br />
Clarke, Arban, Reger, J.S. Bach (satser fra<br />
Matthæuspassionen)<br />
Tirsdag den 17. juli Bjarke Mogensen, accordeon<br />
”Rundt om Scarlatti” – Scarlatti, Lohse<br />
Fredag den 20. juli Trio Gimelia<br />
Katarina Roth, violin; Carla Kuotila, cello;<br />
Kati Erikka Arioski, klaver<br />
Haydn, Schmidt, Dvořák<br />
Tirsdag den 24. juli Stephen Marquiss, klaver<br />
Haydn, Marquiss, Mendelssohn, Schumann<br />
Fredag den 27. juli Christopher Wrench, orgel<br />
Buxtehude, Mendelssohn, Ibert<br />
Tirsdag den 31. juli Colin Andrews, orgel<br />
Bliss, Howells, J.S. Bach, Bonnet, Patterson<br />
Fredag den 3. august Kiev Kammerkor<br />
Tjajkovskij, Degtjarov, Silvestrov<br />
Tirsdag den 7. august Christiane Klonz, klaver<br />
J.S. Bach, Beethoven, Chopin<br />
Fredag den <strong>10</strong>. august Verena Steffen, tværfløjte<br />
Olivier Eisenmann, orgel<br />
Frescobaldi, Hummel, Mozart, Guilmant<br />
Tirsdag den 14. august Serguei Azizian, violin<br />
Kevin Duggan, orgel<br />
Sibelius, Duggan, Kreisler, Franck<br />
Fredag den 17. august Holmens Kirkes Vokalensemble<br />
under ledelse af Jakob Lorentzen<br />
Langgaard, Holten, La Cour, Lorentzen<br />
Søndag den 19. august Choral Evensong med orgelkoncert<br />
Skt. Nicolai Kantori og Kevin Duggan medvirker<br />
Duruflé, Purcell, Smith, Dyson, Litaize<br />
Gudstjeneste – gratis adgang<br />
Tirsdag den 21. august Winnie Frandsen, traversfløjte<br />
Kevin Duggan, cembalo<br />
J.S. Bach, Couperin, Telemann, Morten Ræhs<br />
Fredag den 24. august Flemming Dreisig, orgel<br />
J.S. Bach, Vierne, Ives<br />
Alle koncerter starter kl. 20.00<br />
Entré: kr. 75,- (børn i følge med voksne gratis adgang)
Bliv medlem af foreningen<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner er en forening for alle. Vennemedlemmerne udgør<br />
et fundament for festivalen. Alle – fastboende, udenøsboende og udlændinge<br />
– indbydes til at være medlem.<br />
For 150 kr. om året får alle medlemmer i såvel ind- som udland tilsendt en oversigt<br />
over årets koncerter forud for koncertsæsonen. Medlemmer har også gratis adgang<br />
til en af sæsonens koncerter (i 2012 sæsonens 14. koncert). Par kan tegne fælles<br />
medlemskab for 250 kr. om året.<br />
Udfyld venligst nedenstående indmeldelsesblanket og send den eller send en email<br />
til venner@bornholms-musikfestival.dk<br />
Til: <strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner v/Jette Spangsby, Storegade 54, 3700 Rønne<br />
Enkeltmedlem Parmedlemskab<br />
Navn(e):<br />
Adresse:<br />
Postnr. og by:<br />
Årskontingent kan vedlægges i check eller indbetales på<br />
reg.nr. 0650, konto 6500 097 416.<br />
Werden Sie Mitglied des Vereins<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner (Freunde des Bornholmer <strong>Musikfestival</strong>s) ist ein<br />
Verein für alle. Die Freunde des Festivals bilden durch ihre Mitgliedschaft ein Fundament<br />
für das Festival. Alle – nicht nur Bornholmer, und nicht nur Dänen – sind<br />
im Verein herzlich willkommen.<br />
Für einem jährlichen Beitrag von DKK 150 wird allen Mitgliedern im In- und Ausland<br />
vor der Konzertsaison eine aktuelle Konzertübersicht zugeschickt. Mitglieder<br />
erhalten jedes Jahr freien Eintritt zu einem Konzert (in der Saison 2012 das 14. Konzert).<br />
Paare können für DKK 250 pro Jahr gemeinsame Mitgliedschaft erwerben.<br />
Nachstehenden Coupon bitte ausfüllen und einsenden oder E-mail schicken an:<br />
venner@bornholms-musikfestival.dk<br />
An: <strong>Bornholms</strong> <strong>Musikfestival</strong>s Venner, c/o Jette Spangsby,<br />
Storegade 54, DK 3700 Rønne<br />
Einzelperson Paar<br />
Name(n):<br />
Anschrift:<br />
PLZ und Ort:<br />
Land:<br />
Mitgliedsbeitrag bitte als Scheck beifügen oder überweisen an:<br />
BIC/SWIFT: NDEADKKK, IBAN: DK5120006500097416<br />
Bank: Nordea, Zweigstelle Rønne, St. Torv, DK 3700 Rønne
Billetpriser<br />
Voksne: kr. 150,-<br />
Unge mellem 12 og 20 år: halv pris<br />
Børn under 12 år: gratis adgang<br />
Rabatkort til 6 koncerter efter eget<br />
valg eller partoutkort kan købes ved<br />
indgangen.<br />
Rabatkort (6 koncerter): kr. 600,-<br />
Partoutkort (14 koncerter): kr. 1200,-<br />
Rabatkort til unge mellem<br />
12 og 20 år: halv pris<br />
<strong>Bornholms</strong><br />
<strong>Musikfestival</strong><br />
v/ Steffen Hyldig<br />
Lærkevej 16<br />
3700 Rønne<br />
Tlf. 5695 6669<br />
info@bornholms-musikfestival.dk<br />
www.bornholms-musikfestival.dk<br />
Billetter kan købes på<br />
www.bornholmbilletten.dk<br />
(NB: ekspeditionsgebyr kr. <strong>10</strong>,-)<br />
eller ved indgangen<br />
fra en time før koncerten.<br />
Billetter kan forudbestilles på<br />
www.bornholms-musikfestival.dk<br />
og afhentes ved indgangen senest<br />
en halv time før koncerten.<br />
Pladsbestilling anbefales også med<br />
rabat- eller partoutkort.