You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 3588 September-Oktober 2008 123. årgang<br />
89
90<br />
Sneglerup Møllevej 6-10 B · 4571 Grevinge<br />
TLF. 59 31 55 81 · Fax 59 31 54 81 · Mobil 21 60 66 51<br />
www.moellebygger.dk
Møllen er medlemsblad for <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong><br />
og udsendes seks gange om året i midten af<br />
månederne: januar, marts, maj, juli, september,<br />
november.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong><br />
Protektor: Hans Kongelige Højhed Prinsgemalen<br />
Bestyrelse<br />
Jens Søndergaard (formand),<br />
Knudsvej 14, 4623 Ll. Skensved<br />
tlf. 5752 7262<br />
E-mail: jensmsj@mail.dk<br />
Søren Hansen, (næstformand)<br />
Louisevej 5, Lumby, 5270 Odense<br />
tlf. 6595 5847<br />
E-mail: shh.louisevej@hansen.mail.dk<br />
Per Gliese (sekretær),<br />
Næstvedvej 241E, 4100 Ringsted,<br />
tel. 5761 8722<br />
E-mail: gliese©c.dk<br />
Eva Carlsen<br />
Parkvej 66, 2830 Virum, tlf. 4585 7027<br />
E-mail privat. e.carlsen@privat.dk<br />
tlf. på arbejde - 4598 8932<br />
e-mail arbejde. evac@ramboll.dk<br />
Peter Steen Johansen (Administrator)<br />
Odense Bys Museer Overgade 48, 5000 Odense C,<br />
Tlf. 65514638, Privat. 66117385, Mobil 21604640<br />
E-mail: psjo@odense.dk<br />
Kirsten Jervelund<br />
Grubbe Mølle, Grubbemøllegyden 2, 5600 Faaborg<br />
Tlf. 6261 9108<br />
E-mail: grubbe_moelle@mail.tele.dk<br />
Peter Castberg<br />
Gelstedvej 13, 4160 Herlufmagle<br />
tlf. 5550 1244<br />
E-mail: famcastberg@post.tele.dk<br />
Giro 903 3785<br />
SE nr.: 2699 0068<br />
Tidsskriftet ”Møllen”<br />
Ansvarshavende Redaktør:<br />
Kirsten Jervelund<br />
Grubbe Mølle, Grubbemøllegyden 2, 5600 Faaborg<br />
Tlf. 6261 9108<br />
E-mail: grubbe_moelle@mail.tele.dk<br />
Redaktionsudvalget:<br />
Per Gliese<br />
Næstvedvej 241 E, 4100 Ringsted<br />
tlf. 5761 8722<br />
E-mail: gliese@c.dk<br />
Susanne Jervelund<br />
Grubbemøllegyden 8A, 5600 Faaborg<br />
tlf. 6264 1819<br />
E-mail: jervelund@get2net.dk<br />
Abonnement og medlemskab:<br />
Enhver mølleinteresseret kan optages som medlem.<br />
Årskontingent 300 kr.<br />
Henvendelse til Kasserer<br />
Janne Lykke Johansen, Sadolinsgade 119,<br />
5230 Odense M, Tlf. 66117385<br />
E-mail: sadolingade119@gmail.com<br />
Annoncer:<br />
Henvendelse til redaktionen.<br />
Annoncepriser pr. nummer ekskl. moms:<br />
1/1 side: 700 kr. · 3/4 side: 550 kr.<br />
1/2 side: 425 kr. · 1/4 side: 250 kr.<br />
Tryk: Trundholm Tryk<br />
Oplag: 600<br />
www.danskmoellerforening.dk<br />
Bladets indhold er ikke nødvendigvis<br />
udtryk for bestyrelsen/bladets<br />
holdning.<br />
Deadline på indsendelse af stof til Møllen er den 20.<br />
i måneden forud for udgivelse<br />
Fra formanden<br />
Lidt om Jubilæet i 2009<br />
Årsmødet 2008 er overstået, og så<br />
skulle man tro, at der nu er fred og<br />
ro til andre sysler. Men nej, årsmødet<br />
2009 er allerede nu ved at blive<br />
tilrettelagt. Da det er <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong>s<br />
125 års fødselsdag, skulle<br />
der gerne ske noget ekstra. Derfor<br />
er vi også gået i gang med dette arrangement,<br />
og vi håber i forbindelse<br />
med dette jubilæum, at kunne udgive<br />
et jubilæumsskrift, evt. i bogform,<br />
men det kræver både meget<br />
tid, arbejde og økonomi.<br />
Vi håber også at vores protektor<br />
Hans Kongelige Højhed Prinsgemalen,<br />
vil deltage i jubilæet.<br />
Årsmødet 2009 afholdes i Odense<br />
fredag den 12. lørdag den 13. og<br />
søndag den 14. juni 2009, derfor reserver<br />
allerede nu disse datoer, så vi<br />
kan blive rigtig mange deltagere til<br />
disse festdage.<br />
Jens Søndergård.<br />
Fra mølledagen 2008<br />
Øster Sundby Mølle var midtpunkt<br />
Fra Karin Abildgaard, som er møllerdatter<br />
fra Øster Sundby Mølle i<br />
Aalborg, har vi modtaget nedenstående<br />
åbningstale som hun holdt på<br />
mølledagen.<br />
Øster Sundby Mølle havde flere<br />
hundrede besøgende på mølledagen,<br />
og dem som var der under åbningen<br />
fik fornøjelsen af denne me-<br />
Nye medlemmer<br />
VI SIGER VELKOMMEN TIL:<br />
Mikael Møller<br />
3760 Gudhjem<br />
Pia Kær Andersen<br />
9510 Arden<br />
get personlige og dokumentariske<br />
tale fra Karin Abildgaards side.<br />
Karin Abildgaard har været så venlig<br />
at sende talen til redaktionen, så<br />
bladets læsere også får muligheden<br />
for at opleve de første ca. 20. år af<br />
hendes liv som møllerdatter på<br />
denne mølle. Red.<br />
Af Karin Abildgaard<br />
I dag er det Valdemarsdag, også<br />
kaldet ”Flagdag”, og det er en flagenes<br />
dag når vi her i Øster Sundby<br />
har mølledag. Det er dejligt at se, at<br />
så mange er mødt op til denne mølledag,<br />
og vejret tegner fint.<br />
Jeg er blevet spurgt om jeg ville<br />
fortælle hvordan det har været at<br />
vokse op i en mølle, og det vil jeg<br />
gerne prøve at gøre.<br />
Min søster Ane Marie, også kaldet<br />
Mie, og jeg er født i det lille møllehus<br />
her. Jeg blev født lige efter krigen<br />
i 1945. Vi boede her indtil min<br />
far døde i 1967.<br />
Aalborg Kommune overtog møllen<br />
i 1964. Det var min fars ønske,<br />
at møllen måtte blive bevaret og stå<br />
som et smukt vartegn for byen.<br />
Møllen har stået i Ørum ved Ravnstrup<br />
nær Hjallerup, men blev i 1910<br />
flyttet til Øster Sundby da møllen her<br />
var brændt.<br />
Min bedstefar købte møllen i<br />
Indholdsfortegnelse<br />
Fra formanden ............................................ 91<br />
Fra mølledagen 2008 .................................. 91<br />
Fynske møllefolk mødes ............................ 93<br />
Hatten af og på igen .................................... 94<br />
Egeskov mølle ............................................ 95<br />
Endagsudflugt til Odense ........................... 97<br />
Møllegener .................................................. 98<br />
Cykelsti ved Brahetrolleborg Korinth ...... 100<br />
Nyt fra Møllelaugene ................................ 100<br />
Møllenoter ................................................ 101<br />
Boganmeldelser ........................................ 103<br />
Sillerup Mølles historie 3. del .................. 105<br />
Billederne på for- og bagside:<br />
Forsidefoto:<br />
Den smukt beliggende Lille Mølle ved Refsvindinge, er nyligt solgt til et ægtepar fra Aarup. Det er nu<br />
anden gang at møllen får nye ejere indenfor et år. (Læs mere under møllenoter). Foto: Per Gliese<br />
Bagsidefoto:<br />
Egeskov Mølle er nu hel igen efter at hat og vinger har været endnu en tur nede på jorden.<br />
Foto: Susanne Jervelund<br />
91
1924. Han var møller og møllebygger,<br />
og i 1939 overtog min far møllen.<br />
Far var uddannet som tømrer<br />
og møllebygger.<br />
Denne mølle kaldes en håndkrøjer,<br />
hvilket betyder, at hatten og vingerne<br />
drejes op mod vinden med<br />
håndkraft.<br />
På de første billeder af møllen<br />
havde vingerne kludesejl. Men da<br />
min bedstefar havde møllen fik den<br />
vinger med fjedersvikning, som det<br />
er på møllen i dag, og det er ret<br />
sjældent at se.<br />
Jeg synes vingerne her er de flotteste<br />
jeg har set på en vindmølle.<br />
Min far rejste i sine unge år rundt<br />
og byggede og reparerede møller.<br />
Engang kom han til Mou Mølle<br />
som min onkel havde, og det var<br />
her han lærte min mor at kende.<br />
Min far arbejdede hver dag i møllen<br />
fra tidlig morgen til spisetid om<br />
aftenen, og somme tider senere, for<br />
når det var forår og kornet skulle<br />
triørrenses, havde han travlt inden<br />
landmændene skulle have såsæd til<br />
markerne.<br />
I møllen solgte vi byg, rug, hvede,<br />
havre, grutning, majs til høns, grise<br />
og duer. Min far var kendt for sine<br />
fine byggryn.<br />
Her kom mange mennesker, og<br />
var der meget at lave hjalp min mor<br />
ofte til i møllen. Desværre døde<br />
min mor da jeg var 11 år.<br />
Mange turister kom og spurgte<br />
om de måtte se møllen. De syntes<br />
det var spændende at se møllen i<br />
drift. Møllen blev fotograferet, og<br />
der har også stået folk med deres<br />
staffeli og malet den.<br />
Min far brugte vinden til sine<br />
kværne, men det var ikke altid nok,<br />
så brugte han den store dieselmotor<br />
som kan ses inde i motorrummet.<br />
Hvert år blev møllen tjæret. Det<br />
var noget af det værste jeg kunne<br />
opleve. Min far havde et reb om livet<br />
som var fæstnet omkring møllehatten,<br />
og så bevægede han sig ellers<br />
rundt og tjærede hatten. Jeg<br />
husker hvor glad jeg var når det var<br />
overstået.<br />
Resten af møllen kunne han tjære<br />
fra en lang stige.<br />
Jeg har også været med til at male<br />
92<br />
Øster Sundby Mølle, fotograferet 1969.<br />
Fem år efter at Aalborg kommune overtog møllen i 1964<br />
Foto: Svend Jørgensen<br />
vingerne. Min far tog alle klapperne<br />
ned og jeg stod inde i pakhuset og<br />
malede dem.<br />
Ofte skulle kværnene billes så de<br />
var i stand til at male kornet. Billningen<br />
foregik ved, at min far sad<br />
på møllestenen og hamrede render i<br />
stenen efter et bestemt mønster med<br />
en billehammer.<br />
Vi børn elskede når vi måtte køre<br />
med far i elevatoren op oven på.<br />
Denne brugte han til at fragte en<br />
sæk korn op, som skulle hældes i<br />
kværnen og males. Han tog sækken<br />
på nakken, og sådan en sæk kunne<br />
veje 100 kg. Det malede korn kom<br />
ud i en sæk nedenunder.<br />
Ferie havde far aldrig, men når<br />
der var dyrskue i Skalborg blev<br />
møllen lukket til middag, for der<br />
ville han gerne ud. Jeg tror jeg var<br />
18 år da møllen var lukket første<br />
gang i en uge. Da rejste min far på<br />
ferie til Rom sammen med min søster<br />
og kusine. Det blev en stor oplevelse<br />
for ham. Jeg holdt møllen<br />
åben for salg af korn når jeg kom<br />
hjem fra arbejde.<br />
På en af VESTAS møller knækkede<br />
en vinge. Det har vi også prøvet<br />
her i Øster Sundby. En dag jeg<br />
kom hjem fra skole, hvor vi havde<br />
et frygteligt stormvejr, var den ene<br />
møllevinge knækket og var landet i<br />
vores nabo Anne Doris’s have.<br />
Dette var en grim oplevelse, men<br />
heldigvis skete der kun materiel<br />
skade. Vi fik lavet en ny møllevinge,<br />
men da havde far hjælp af en<br />
møllebygger. Den første mølle i<br />
Øster Sundby blev bygget her i<br />
1890erne og nu bygger Simens<br />
møller ude i Østhavnen. Vores telefonnummer<br />
var nr. 45 dengang vi<br />
boede i huset, og når vi var på besøg<br />
hos min faster og onkel her i<br />
byen, ja, så ringede vi til centralen<br />
og de sendte telefonsamtalen til<br />
deres telefon. Det kalder jeg god<br />
service.<br />
Øster Sundby var et stort samfund,<br />
for vi havde brugsforening,<br />
købmand, bager, barber, slagter<br />
samt brødudsalg med posthus. Vi<br />
behøvede ikke altid at skulle ind til<br />
Aalborg.<br />
Når jeg tænker tilbage på min<br />
barndom på denne mølle, har jeg<br />
kun gode minder. Vi havde en god<br />
og kærlig far, og vi havde nogle dejlige<br />
naboer – vi kom hinanden ved<br />
– og hjalp hinanden. Vi børn legede<br />
meget med hinanden. Jeg husker<br />
når vi hoppede i reb i et langt tov<br />
foran forsamlingshuset. Vi kastede<br />
bold over møllehuset og råbte ”Antonius”<br />
til hinanden, og vores gavl<br />
var god til boldspil. Vi mestrede at<br />
spille med 4 bolde. Ja, - det var før<br />
vi kendte til computere.<br />
Øster Sundby er en hyggelig<br />
landsby. Det er mig en stor glæde,
at se møllen blive vedligeholdt, og<br />
det er et flot syn når man kommer<br />
kørende og ser møllen belyst i<br />
mørke.<br />
Jeg synes, at de møller der er tilbage<br />
pynter flot i det danske landskab,<br />
og møllen her er den eneste i<br />
Himmerland, som stadig er intakt<br />
og har bevaret sin sjæl.<br />
Det glæder mig, at der holdes<br />
mølledag hvert år, så folk kan få<br />
kendskab til de gamle møller og deres<br />
kulturhistorie, og at netop Øster<br />
Sundby Mølle må være åben for<br />
publikum. Da jeg var barn var der<br />
en vindmølle i Romdrup, Nr. Kongerslev,<br />
Sejlflod, Gl. Hasseris, og vi<br />
kendte hinanden, men de er desværre<br />
væk i dag. Det er dejligt at se<br />
Ulsted Mølle er blevet sat flot i<br />
stand, samt Oxholm på Øland, og<br />
Dorf Mølle bruges også.<br />
Vi skal være åbne for de nye ting,<br />
men vi skal huske at have respekt<br />
for de gamle.<br />
Tak til Bent og Henrik fordi de vil<br />
køre med møllen her i dag.<br />
Fynske møllefolk mødes Af: Søren H. Hansen<br />
I forlængelse af <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong>s<br />
møde om strategi og visioner<br />
afholdte fynske møllelaug og<br />
mølleejere møde lørdag den 12. juli<br />
2008 på Grubbe Mølle. Meningen<br />
med mødet var at udveksle erfaringer,<br />
og diskutere hvad der kan gøres,<br />
for at styrke samarbejdet mellem<br />
»møllefolkene« på Fyn.<br />
Der var i alt 16 deltagere der repræsenterede<br />
Skovsgård Mølle, Tranekær<br />
Slotsmølle, Bagenbjerg Mølle,<br />
Dyrehave Mølle, Lumby Mølle<br />
og Grubbe Mølle.<br />
Dagen startede med en rundvisning<br />
i vandmøllen, hvor Niels Erik<br />
Jervelund, Grubbe Mølle, fortalte<br />
om møllens historie og funktion.<br />
Dernæst var der morgenbord i de<br />
tilstødende lokaler, hvor der blev<br />
budt velkommen. De enkelte deltagere<br />
præsenterede sig selv og tilknytningen<br />
til deres mølle. Snakken<br />
kom hurtigt i gang med praktiske<br />
problemer i hverdagen på de fynske<br />
møller. Specielt kontakten til de<br />
offentlige myndigheder, herunder<br />
Kulturarvstyrelsen, blev et emne<br />
der viste sig at være problematisk.<br />
Men også andre praktiske emner<br />
blev drøftet. Bl.a. blev der snakket<br />
om, åbningstider og opkrævning af<br />
entre, hvor der var meget forskellige<br />
argumenter for og imod opkrævning<br />
af entre.<br />
Efter morgenbordet gik deltagerne<br />
op til den flotte vindmølle,<br />
der fik ny hat og vinger i 2006.<br />
Først startede Niels Erik den gamle<br />
Deutz motor. Derefter var der rund-<br />
Jeg besøgte Løve Mølle, som ligger<br />
ved Høng på Sjælland, og der læste<br />
jeg et vers, som jeg synes er flot, og<br />
det vil jeg slutte med.<br />
Du skønne gamle mølle her<br />
I brædder, spær og planker<br />
Du står her som et vartegn kær<br />
Du er i vore tanker.<br />
Du minder os om tid og tegn<br />
Du står her i alt, i tørke og regn<br />
Et pust fra svundne tider.<br />
De Fynske møllere, samlet om fælles interesser, her foreviget foran Grubbe<br />
Mølle. Foto: Kirsten Jervelund<br />
visning i møllen, hvor snakken gik<br />
lystigt. Erfaringer blev udvekslet og<br />
gode råd om smøring og anden vedligeholdelse<br />
blev drøftet.<br />
Efter rundvisningen var der frokost,<br />
hvor snakken gik videre. Efter<br />
frokosten gennemgik Susanne<br />
Jervelund tanken med et møde mellem<br />
de fynske møller, og opfordrede<br />
deltagerne til at komme med<br />
gode forslag til et videre samarbejde.<br />
Deltagerne gik herefter i<br />
gang med at drøfte hvordan sådan<br />
et samarbejde skulle foregå. Man<br />
vedtog at mødes 1 gang om året,<br />
uden nogen decideret dagsorden,<br />
men at der, til hvert møde, blev vedtaget<br />
et tema man tog udgangspunkt<br />
i. Mødet skal fremover afholdes<br />
hvert år d. 2. Lørdag i juli måned.<br />
Temaet for næste møde vil<br />
være godkendelse af projekter, herunder<br />
finansiering og fundraising.<br />
Hver deltager skal til næste møde<br />
prøve at finde et projekt frem - stort<br />
eller lille - som er gennemført, og<br />
fortælle om de erfaringer man har<br />
gjort sig. De fremtidige møder<br />
planlægges af de Fynske bestyrelsesmedlemmer<br />
i <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong>.<br />
Der arbejdes på at få en<br />
person fra en fond til at møde op og<br />
give gode råd om fondsansøgninger<br />
til næste møde.<br />
Til sidst blev der givet en status på<br />
arbejdet i <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong>,<br />
hvor også <strong>Dansk</strong> Mølledag blev<br />
drøftet. Der skal lyde en stor tak til<br />
Kisten og Niels Erik Jervelund for<br />
lån af lokaler, samt en rigtig god<br />
forplejning.<br />
93
Dem med god hukommelse, husker<br />
nok, at vi tog den gamle hat af<br />
Herluflille Mølle i slutningen af september<br />
2006. I den mellemliggende<br />
tid har hatten fået nye kamme i<br />
hattehjulet (eller tænder, ville nogle<br />
måske sige) nyt krøjeværk, ny træbeklædning<br />
og nyt tagpap (to lag) At<br />
restaureringen har været ganske<br />
grundig, kan kranføreren bevidne.<br />
For i 2006 vejede hatten 3 ton, og i<br />
den mellemliggende tid har den taget<br />
1,5 t på!<br />
Hvis vi mennesker fik sænket en<br />
hat på over 4,5 t ned over hovedet,<br />
ville det nok udløse en gevaldig hovedpine,<br />
men sådan har møller det<br />
ikke! Se blot billedet, hvor Herluflille<br />
Mølle stråler med sin nye hovedpragt!<br />
Ligesom for 2 år siden kom<br />
kæmpekranen Bodil kørende på sine<br />
fire aksler og otte dobbelthjul. Hele<br />
operationen blev udført med den<br />
elegance og sikkerhed, som man<br />
med rimelighed kan forvente af en<br />
dame, som vejer på den gode side af<br />
60 tons. Allerede fredag eftermiddag<br />
94<br />
Efter en længere pause på<br />
jorden, blev hatten til<br />
Herluflille Mølle endelig klar<br />
til opsætning<br />
Foto: Per Gliese<br />
Hatten af – og på igen!<br />
Herluflille Mølle fik sin færdigrestaurerede hat sat op igen<br />
Af Jens Lyhne<br />
vogtede Bodils 45 meter lange arm<br />
over møllen.<br />
Og meget præcist kl. 8 lørdag morgen<br />
spillede den store dame så med<br />
de mange muskler. Vejrforholdene<br />
var ideelle, høj sol og næsten ingen<br />
vind til at forstyrre præcisionsarbejdet.<br />
Mindre end 1 time senere<br />
var hatten styret sikkert på plads. De<br />
fremmødte (ca. 40) klappede spontant,<br />
da det viste sig, at hatten sad<br />
som den skulle. Ganske klædeligt,<br />
må man sige.<br />
Når det kunne gå så nemt og hurtigt,<br />
kan det kun skyldes, at hele arbejdsgangen<br />
var planlagt og styret af<br />
kompetente fagfolk, Anker på kranen,<br />
møllebygger Jens med assistenten<br />
Søren og vore lokale tømrere,<br />
Tage og Børge, som har været med<br />
hele vejen, siden vi begyndte at restaurere<br />
den gamle mølle.<br />
Derefter bød møllelauget på kaffe,<br />
ostemadder og Gl. dansk.<br />
Næste etape frem mod endemålet:<br />
”det arbejdende møllemuseum” er<br />
vingerne.<br />
Denne vindstille lørdag morgen, er<br />
hatten på vej. Foto: Per Gliese<br />
Herluflille Mølle, venter nu på<br />
nye vinger. Foto: Per Gliese
Egeskov mølle<br />
Af: Torsten Cilleborg, Ebba Madsen<br />
Og Kasper Riggelsen (Fyns<br />
Stiftstidende)<br />
Den 30. juli 2008 fik Egeskov<br />
Mølle taget hatten af igen. Det tog<br />
fem mand det meste af en formiddag<br />
at få gjort klar til det store øjeblik,<br />
hvor hatten kunne løftes af. Til<br />
gengæld gik alt som det skulle.<br />
Forberedelserne begyndte allerede<br />
dagen før, hvor det ene vingesæt<br />
blev taget af. Næste dag var turen<br />
så kommet til hatten som vejer<br />
ca.14 tons.<br />
Hatten skulle pilles af igen, fordi<br />
man var nød til at rette på den jernkrans<br />
som hatten står på.<br />
Det er langt fra første gang, Egeskov<br />
Mølle kommer under kærlig<br />
behandling. I maj 2005 blev den<br />
indviet efter et større restaureringsarbejde,<br />
som kostede næsten fem<br />
millioner kroner. Og nu skal der så<br />
bruges ca. 200.000 kr. på reparationen<br />
af jernkransen så hatten kan<br />
komme på plads og fungere optimalt.<br />
Det er desværre nødvendigt,<br />
hvis man skal undgå større skader.<br />
Ja, man kan ligefrem risikere, at<br />
hatten blæser af under en kraftig<br />
storm, forklarer museumschef Esben<br />
Hedegaard.<br />
Museet overtog møllen i 2005, og<br />
allerede dengang bemærkede han,<br />
at den såkaldte hovedaksel (kongevellen)<br />
var skæv. Hertil svarede arkitekten,<br />
at det var der ikke noget at<br />
gøre ved. Sådan havde det været<br />
længe. Men det bliver der også rettet<br />
op på nu, forklarer Esben Hedegaard.<br />
Samtidig erkender han at Egeskov<br />
Mølle er alt for stor en mundfuld<br />
for Svendborg Museum.<br />
Vi har ikke ressourcerne til at<br />
skabe den aktivitet på møllen, som<br />
den fortjener, siger han med tilføjelsen<br />
om, at han nu vil gå i dialog<br />
med kommunen.<br />
Det er Faaborg-Midtfyn Kommune,<br />
der har forkøbsretten. Formand<br />
for Kultur- og Fritidsudvalget,<br />
Lene Høsthaab (V), er parat til<br />
at overveje muligheden. Høfligt in-<br />
Det store grej er kørt i stilling foran møllen. Foto: Susanne Jervelund<br />
teresseret er også greve Michael<br />
Ahlefeldt, om end han må indrømme,<br />
at tanken ikke har strejfet ham<br />
tidligere.<br />
- Men man skal aldrig sige aldrig,<br />
lyder det drilsk.<br />
Kommunen oplyser desuden at de<br />
betaler de 100.000 kr. til reparationen<br />
– ud over det faste, årlige tilskud<br />
på 80.000 kr. Men de 100.000<br />
kr. falder en smule modvilligt.<br />
Vi er nødt til at tage pengene fra<br />
kommunens konto for bygningsvedligeholdelse,<br />
og her er der rigelig<br />
rift om midlerne i forvejen, siger<br />
Grete Justesen (K) formand for tek-<br />
nik- og miljøudvalget. Det koster i<br />
alt 226.500 kr. at få møllen sat i<br />
stand denne gang, efter at der blev<br />
konstateret en fejl på det restaureringsarbejde,<br />
der blev foretaget i<br />
2003-05. Ifølge museumschef ved<br />
Svendborg Museum, Esben Hedegaard,<br />
så kan der ikke gøres regres<br />
overfor hverken møllebyggeren,<br />
der udførte arbejdet eller mod Ryslinge<br />
Kommunes tilknyttede arkitekt,<br />
der førte tilsyn med det.<br />
Svendborg Museum og Faaborg-<br />
Midtfyn Kommune må således deles<br />
om regningen. Efter lidt over en<br />
uges arbejde var møllebygger Jens<br />
Kendte ansigter var mødt op ved Egeskov Mølle, for at følge slagets gang<br />
Fra venstre er det: Bodil Kjærgaard, Ole Petersen (begge fra Bagenbjerg<br />
Mølle) og Verner Nielsen, Faaborg.<br />
Foto: Susanne Jervelund<br />
95
De 14 tons hat og den ene vinge, venter på den store ”optur”<br />
Foto: Susanne Jervelund<br />
Jørgensen, Fakse Ladeplads, som<br />
Svendborg Museum har sat på opgaven,<br />
færdig med reparationen af<br />
krøjekransen og kongevellen. Nu<br />
kunne den 14 tons tunge hat med det<br />
ene sæt vinger løftes på plads igen.<br />
Efterfølgende kom det sidste sæt<br />
vinger op, så møllen nu igen er hel<br />
og færdig.<br />
Opsætningen gik efter planen i overværelse<br />
af en del mølleintereserede.<br />
96<br />
Havnø Mølle<br />
Møllen kan male igen – eller i hver<br />
tilfælde kan den køre rundt. Alt sammen<br />
noget som vil vise sig lørdag<br />
den 23. august, hvor møllen prøvekøres.<br />
Kilde: Fyns Stiftstidende - uddrag<br />
Sidste vinge ved at falde i hak, så<br />
ermøl-len ved at være køreklar<br />
Foto: Susanne Jervelund<br />
Hatten til<br />
Egeskov Mølle,<br />
for anden gang<br />
i luften inden<br />
for to uger<br />
Foto:<br />
Susanne<br />
Jervelund<br />
PRESENNING FABRIK OG SEJLMAGERI<br />
SKRIFT PÅ PRESENNINGER<br />
EGET SKILTEVÆRKSTED<br />
a.g. poulsens eftf. I/S<br />
GRØNTTORVET 290 · 2500 VALBY<br />
TLF. 3630 0290 · FAX 3630 3010<br />
Vi har 25 års erfaring i sejlmageri og har blandt andet leveret over<br />
60 sejl til følgende møller:<br />
Fuglevad · Havnø Mølle · Holbæk Stubmølle · Karlstrup Stubmølle<br />
Kolby Kås · Lindau, Tyskland · Lumsås · Maderup · Nr. Jernløse<br />
Peine, Tyskland · Sillerup · Trente Mølle · Vennebjerg · Øster Klit<br />
Stokmølle · Pibe Stubmølle · Ulsted mølle m. fl.
Endagsudflugt<br />
til Odense<br />
Søndag den 28. september 2008<br />
Af: Peter Steen Johansen<br />
I Marts - April nummeret af Møllen annoncerede <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong> en „kør selv“ endagsudflugt til Odense.<br />
Desværre var der så få tilmeldinger, at vi besluttede at aflyse arrangementet.<br />
Måske skyldtes den manglende tilslutning, at vi havde valgt en dato, der lå for tæt på årsmødet og <strong>Dansk</strong> Mølledag.<br />
Under alle omstændigheder, har vi fået flere opfordringer fra medlemmerne til at gøre endnu et forsøg på,<br />
at få arrangementet gennemført.<br />
Vi er stadig af den overbevisning, at det er vigtigt at give <strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong>s medlemmer mulighed for at<br />
træffe og skabe kontakter til folk, der arbejder aktivt for bevaring, drift og vedligehold af landets mange møller.<br />
Derfor tag imod opfordringen i forventning til, at vi får de ca. 25 tilmeldinger, som skal til for at gennemføre<br />
arrangementet.<br />
Arrangementet foregår søndag d. 28. september 2008.<br />
Vi mødes på Lumby Mølle. Her vil Søren Hansen vise rundt i møllen, fortælle om møllelaugets arbejde og organisation<br />
samt det store restaureringsarbejde, der er udført på Lumby Mølle gennem årene. Efter rundvisningen<br />
indtages frokosten i Lumby Mølles stuehus. Smørrebrød a’ 15 kr. stk. kan bestilles i forbindelse med tilmelding<br />
til arrangementet. Øl og vand kan købes på stedet.<br />
Det er naturligvis tilladt selv at medbringe mad og drikkevarer.<br />
Når frokosten er vel overstået køres til Den Fynske Landsby, hvor Museumschef Torben Grøngaard Jeppesen,<br />
Odense Bys Museer, vil fortælle om fremtidens bygningsbevaring.<br />
Torben Grøngaard Jeppesen deltager i det af regeringen nedsatte udvalg om bygningsbevaring. Udvalget skal<br />
gennemføre en samlet vurdering af lovgivning, forvaltning og formidling af fredede og bevaringsværdige bygninger<br />
samt fremkomme med anbefalinger til fremtidige ændringer heri.<br />
På grundlag af erfaringer fra Odense Bys Museers mangeårige arbejde med bygningsområdet, herunder sagsbehandling<br />
vedr. de fredede bygninger, samt arbejdet i Udvalget om bygningsbevaring vil Torben Grøngaard Jeppesen<br />
redegøre for bevaringsarbejdet og komme med et bud på en fremtidig styrkelse af området.<br />
Efter Torben Grøngaard Jeppesens indlæg afsættes tid til debat om bevaringsarbejdet.<br />
Kort kaffepause og herefter rundvisning i Den Fynske Landsby v/ Peter Steen Johansen. Her skal vi blandt andet<br />
se Davinde Vandmølle, Maderup Vindmølle og endelig Skamby Torupgårdens hestemølle.<br />
Adresser<br />
Lumby Mølle, Slettensvej 294, 5270 Odense N.<br />
Den Fynske Landsby, Sejerskovvej 20, 5260 Odense S<br />
Husk Tilmelding til Peter Steen Johansen, telf. arb. 65 514 638 mobil 21 60 46 40 priv. 66 11 73 85<br />
mail psjo@odense.dk<br />
Tilmelding: senest mandag d. 22. september. Husk bestilling af smørrebrød.<br />
Program<br />
Kl. 11.00 - Ankomst til Lumby Mølle<br />
Kl. 11.15 - 12.00 Rundvisning på møllegården v/ Søren Hansen<br />
Kl. 12.00 - 13.00 Frokost<br />
Kl. 13.00 - 13.30 Kørsel til den Fynske Landsby<br />
Kl. 13.30 - 15.00 Bygningsbevaringsarbejdet v/ museumschef Torben Grøngaard Jeppesen<br />
Kl. 15.00 - 15.30 Kaffepause<br />
Kl. 15.30 - 16.30 Rundvisning i den Fynske Landsby v/ Peter Steen Johansen.<br />
97
Møllegener?<br />
Af: Otto Rasmussen<br />
Møller Martin Christiansen (1874-<br />
1937) var født i Vejrup, Ubberup<br />
sogn. Barndomshjemmet i Vejrup<br />
har rummet flere generationer, der<br />
alle har været tilknyttet egnen siden<br />
1867.<br />
Det var i øvrigt Martins nevø og<br />
niece der i en lang årrække drev<br />
Bregninge Mølle på Tåsinge. På et<br />
tidligt tidspunkt fik Martin interesse<br />
for møller i den nærliggende Blommenslyst<br />
mølle (1864-1950). Det<br />
var en gallerihollænder med løgformet<br />
hat, sejlførende vinger og krøjning<br />
med svans. Møllen lå lige<br />
overfor Blommenslyst Limfabrik,<br />
hvor Martins søster, Sofie, ægtede<br />
Limfabrikanten i 1909. Den store<br />
virksomhed med landbrug og fabrik<br />
blev stedet, hvor familien Christiansens<br />
unge ferierede i mange år,<br />
også efter anden verdenskrig.<br />
Martin var nu begyndt sin møllergerning<br />
og tjente på Neder Vandmølle<br />
ved Bogense (1873 – 1957).<br />
Til vandmøllen hørte også en hollandsk<br />
vindmølle. Som andre unge<br />
møllersvende rejste han ud for at se<br />
andre møller, blandt andet Karlebo<br />
Mølle ved Hillerød (1835 – 1906).<br />
Den oprindelige stubmølle der<br />
brændte, men blev genopført som<br />
jordhollænder med sejlførende vinger<br />
og krøjning med svans, som dog<br />
senere blev udskiftet til selvkrøjer<br />
med vindrose.<br />
Møllen stoppede i 1946, hvor<br />
Karlebo Kommune indrettede den<br />
til museum i 1982.<br />
Efter turen til Sjælland var han en<br />
kort tid på Esbjergmøllen, der i<br />
1893 var flyttet fra Bogense til Esbjerg,<br />
hvor den blev genopført af<br />
møllebyggerne Vilhelm og Peter<br />
Petersen. Det var en gallerihollænder<br />
med bådformet hat, sejlførende<br />
vinger og selvkrøjer med vindrose.<br />
Der blev indlagt elektrisk kraft i<br />
1908 og vindkraften blev nedlagt<br />
engang i 1920erne. Det korte besøg<br />
blev afløst af 5 års skiftende militærtjeneste<br />
i 16. Bataljon med attest<br />
som ”flink og pålidelig”. Vi skriver<br />
98<br />
Blommenslyst Mølle ca. 1910, knejser blandt byens huse<br />
Foto: Per Glieses postkortsamling<br />
tiden frem til år 1900 hvor Martin<br />
nu arbejder som møllersvend på<br />
Bolbro Mølle. Der var både dampog<br />
vindmølle oppe på Bolbro Bakke<br />
vest for Odense, ikke langt fra<br />
Højstrup. Møllen var en gallerihollænder<br />
med bådformet hat, selvsvikker<br />
og selvkrøjer med vindrose.<br />
Det var på den nærliggende<br />
Højstrupgård, at Martin fandt sin<br />
livsledsagerinde, Anine, og de blev<br />
gift den 19. maj år 1900.<br />
”På Bolbro Bakke en mølle står<br />
Så dejligt frit for alle vinde<br />
Og er det stille, ved damp den går<br />
Thi der er travlhed derinde<br />
Der Martin passede i nogen tid<br />
Sit møllehåndværk med største<br />
flid!”<br />
Det unge møllerpar skulle nu have<br />
”foden under eget bord” og flyttede<br />
til Dronningensgade i Odense.<br />
Martin søgte arbejde på Dampmøllen<br />
Victoria A/S, der var efterkommer<br />
af den gamle idylliske<br />
vandmølle Ejby Mølle ved Odense<br />
Å. Møllen blev omkring århundredskiftet<br />
1900 solgt til Odense Kommune<br />
samtidig med, at kommunen<br />
afstod en byggegrund ved Odense<br />
Havn, til det nystiftede aktieselskab<br />
Dampmøllen Victoria A/S.<br />
Det var en stor omvæltning for<br />
Martin at arbejde på en industrimølle,<br />
hvor han var med til at organisere<br />
møllersvendene i Odense<br />
by! Det blev svært at få arbejde, og<br />
efter nogle svære år, flyttede familien<br />
til Lunde på Nordfyn, hvor<br />
Martin drev et landbrug.<br />
I foråret 1911 blev Lumby Mølle<br />
solgt og udstykket af Jørgen Petersen,<br />
og her skriver Martins ældste<br />
datter, Ellen, i familiedagbogen, som<br />
stadig er velbevaret:<br />
”Far havde købt Lumby Mølle for<br />
11.000 kr. og de 8 tdr. land inklusive<br />
haven. Søndag den 2. maj 1911<br />
hentede far os på Søhus station og<br />
vi kørte til Lumby Mølle i solskin,<br />
og alt var lysegrønt i majsolen. Vi<br />
sov alle i storstuen indtil mor fik<br />
orden i sagerne. Den første tid var<br />
der jo en mængde ombygning,<br />
blandt andet skulle der sættes ovn<br />
op i den ”fine” stue, og den står der<br />
endnu. De 2 ældste skulle bo i pigekammeret,<br />
men far og mor skulle<br />
have soveværelset til sig og de 4<br />
børn! Møllen og stuehuset var meget<br />
forfaldent, hvilket vi tydeligt<br />
blev mindet om i et frygteligt regnvejr,<br />
hvor hele ydervæggen faldt ind<br />
til os. Far til at bygge om, og det<br />
slugte alt hvad han kunne tjene,<br />
men han ofrede gerne alt for at være<br />
sig selv!<br />
Da far måtte overtog Lumby Mølle<br />
måtte han reducere fra 9 personer til<br />
ham selv som møller, 1 svend, 1<br />
kusk og 1 avlskarl, så der var nok at<br />
tage fat på. I den store have var der<br />
et lysthus ved siden af stenhøjen.<br />
Lysthuset var i bindingsværk og<br />
stråtækt med en omvendt kube som<br />
afslutning.
Stenhøjen var vort udsigtspunkt til<br />
landevejen, hvor blandt andre Kong<br />
Christian d. X. stoppede op på en<br />
tur efter Genforeningen 1920 og<br />
hilste på møllerfamilien” citat slut.<br />
Vi er nu midt i Martins livsværk,<br />
Lumby Mølle, hvor hans erfaring<br />
som møller skulle afprøves. Martin<br />
blev omtalt som en dygtig møller,<br />
der kom igennem første verdenskrig<br />
(1914-1918) uden store skrammer,<br />
således at han kunne forny<br />
Lumby Mølle med både selvkrøjer<br />
og selvsvikker i tiden 1920 – 1924.<br />
Alle møllefolk ved, at dette fremskridt<br />
gav møllerne friere hænder til<br />
daglig, og som aviserne skrev, at<br />
julemelet var en efterspurgt vare fra<br />
Lumby Mølle!<br />
På hjemmefronten kunne Martin i<br />
1925 fejre sølvbryllup med Anine,<br />
og sølvbryllupssangen beskrev i<br />
korthed møllerparrets liv i lyst og<br />
nød og krig og fred.<br />
”Når man regner med gods og guld<br />
Vort ægtepar blev aldrig rige.<br />
Men at dem lykken var tro og huld<br />
Kan man dog nok med sandhed sige<br />
Thi se i hjemmet der vokste op<br />
En skare sund på sjæl og krop<br />
En flok så skøn, en prægtig søn<br />
Og døtre syv med øjne milde”.<br />
Det der skulle have været gods og<br />
guld blev brugt på vedligeholdelse.<br />
Specielt i stuehuset der var meget<br />
forfaldent, og har været en klods<br />
om benet på alle efterfølgende mølleejere<br />
på Lumby Mølle. Møller<br />
Martin Christiansen ophørte med<br />
mølleriet i 1929, hvorefter forskellige<br />
møllere førte møllen videre<br />
indtil den blev fredet i 1959, og til<br />
sidst solgt til en mølleforening. Tiden<br />
fra 1929 til ophøret i 1970<br />
havde været vanskelig for det private<br />
mølleerhverv, idet konkurrencen<br />
fra industrimøller og gårdmøller<br />
med egne kværne gav mølleren<br />
mindre arbejde, han måtte således<br />
supplere med andre produkter, såsom<br />
foderstoffer, kul og koks etc.<br />
Heldigvis har lokalbefolkningen i<br />
Lumby sogn været vågne og sammen<br />
med Odense Kommune og fon-<br />
Bolbro Mølle ca. 1918<br />
Møllen lå ved Middelfart landevej, hvor Martin arbejdede som møllersvend<br />
Foto: H. Lønborg. Kilde: Odense Bys Museer<br />
de skabt et kulturhistorisk værested,<br />
hvor tusindvis af turister og<br />
mølleentusiaster årligt samles, for<br />
at nyde de mange aktiviteter for<br />
store og små når møllevingerne<br />
kalder til samling og kværnen snurrer.<br />
Det er stedet hvor spejderne<br />
bager snobrød og folkedanserne<br />
svinger til den levende musik, i<br />
medens publikum i den store have<br />
nyder kaffen til den hjemmebagte<br />
møllekringle, bagt af eget mel.<br />
Jeg tror ikke jeg har møllegener,<br />
men min morfar møller Martin Christiansen<br />
har igennem sit mølleliv givet<br />
mig stof til denne erindring, som<br />
jeg har erfaret gennem familiens<br />
breve og notater helt tilbage til år<br />
1900. Øvrige kilder har været<br />
”<strong>Dansk</strong>e Møller” fra 1934 og ”<strong>Dansk</strong>e<br />
Møller” af Jens Søndergaard.<br />
Har du besøgt foreningens hjemmeside?<br />
Kig ind på<br />
www.danskmoellerforening.dk<br />
99
Cykelsti ved<br />
Brahetrolleborg,<br />
Korinth<br />
Af: Susanne Jervelund<br />
I forbindelse med bysaneringen af<br />
Korinth i 1996 blev der anlagt en<br />
dobbeltrettet cykelsti gennem byen,<br />
som blev afsluttet ved byens nordlige<br />
ende. Vejdirektoratet har besluttet<br />
at forlænge cykelstien ca. 400m<br />
for at sikre forholdene for cyklisterne<br />
gennem 2 skarpe kurver med<br />
meget snævre forhold frem til<br />
kommunevejen Hågerupvej. Vejen<br />
går tæt forbi Brahetrolleborg Slot og<br />
kirke og snor sig udenom Brahetrolleborg<br />
vandmølle som er fredet.<br />
I forbindelse med vandmøllen, er der<br />
under vejen lavet overløb fra møllesøen<br />
som ligger tæt op ad vejen. Vejen<br />
krydser endvidere Silke Å på<br />
strækningen.<br />
Strækningen hvor der etableres<br />
cykelsti er forholdsvis kort men med<br />
mange forhold som skal indarbejdes,<br />
hvilket vil involvere både ingeniører,<br />
arkitekter, lodsejere samt fredningsmyndigheder<br />
m.v. Projekteringen<br />
forventes opstartet medio 2008 med<br />
udførelse i 2009.<br />
Møllen har spurgt projektleder i<br />
Vejdirek-toratet Steen S. Sørensen<br />
om det ikke var muligt at lave et stiforløb,<br />
der gik bag om vandmøllen.<br />
Forholdene er reelt sådan, at der ikke<br />
er plads til en cykelsti mellem vejen<br />
og vandmøllebygningen. Men svaret<br />
er, at man påregner at føre cykelstien<br />
foran vandmøllen, selvom der er<br />
snævre forhold. Det er netop de få<br />
hundrede meter fra overløbet til<br />
møllesøen og hen til kirken, som er<br />
smukt og seværdigt. Det vil man<br />
ikke snyde cyklisterne for. Cykelstien<br />
bliver i en simpel linjeføring<br />
langs vejen. Der bliver lavet en ny<br />
stibro over slugten ved overløbet fra<br />
møllesøen, og Søren S. Sørensen<br />
forestiller sig noget støttemur/ banket<br />
udført med granitfacade, så det<br />
falder sammen med de brugte materialer<br />
på den eksisterende bro. Projektet<br />
udarbejdes i tæt samarbejde<br />
med Kulturarvstyrelsen og Brahetrolleborg<br />
Gods.<br />
100<br />
Den indpakkede vandmølleruin i<br />
Brahetrolleborg. Foto: Per Gliese<br />
Vejdirektoratet lover at der gøres<br />
meget for at tilpasse projektet til områdets<br />
karakteristik. Den nuværende<br />
granitstensætning omkring Silke Å<br />
ved vandmøllen er sat af Svendborg<br />
Amts Vejvæsen i 1898. I deres Fortegnelse<br />
over udførte vejarbejder,<br />
står der:<br />
”Foretaget grundigt Eftersyn og<br />
Reparation af en hvælvet Kampestensbro<br />
under Landevejen ved Brahetrolleborg<br />
Vandmølle. Samtidig lod<br />
Godset ombygge Malekarmen, der<br />
står indeni Broen.”<br />
Brahetrolleborg Vandmølle ejes af<br />
Kulturarvsstyrelsen, der har erhvervet<br />
den med henblik på restaurering.<br />
For at sikre bygningen for fremtiden<br />
er møllebygningen nedtaget og er<br />
lagt på møllelageret, der nu befinder<br />
sig på Ørbæklunde Gods ved Nyborg.<br />
Ved et åbent hus – arrangement i<br />
sommeren 2008 forklarede den tilsynsførende<br />
arkitekt, M.A.A. Morten<br />
Krogh Madsen at en genopbygning<br />
af vandmøllen med etablering<br />
af vandhjul vil beløbe sig til 20 mio.<br />
kr.<br />
Nyt fra Møllelaugene<br />
Agersø Mølle (Rettelse)<br />
I sidste nummer af Møllen var der<br />
på side 75 en omtale af <strong>Dansk</strong><br />
Mølledag 2008, herunder også et<br />
stykke om Agersø Mølle, hvor der<br />
skete det uheldige, at en møllevinge<br />
knækkede. I omtalen, der er fra<br />
Sjællandske den 17. juni 2008, skrives<br />
der at „festdagen var tæt på at<br />
ende i en tragedie“ og at den knækkede<br />
vinge landede „tæt på de besøgende<br />
og en „folkedansertrup“.<br />
Marianne Malmqvist Carlsen fra<br />
Agersø Mølle fortæller, at et eller<br />
andet sprang løs, og at vingen stødte<br />
på rundgangen. Derved knækkede<br />
den øverste del af vingen, som til alt<br />
held blev hængende i en snor fra<br />
sejlet. Vingestumpen blev hurtigt<br />
bundet fast med ekstra reb og den<br />
nederste del løftet ned af en modig<br />
møllersvend. Der var ikke noget der<br />
fløj rundt mellem folkedanserne og<br />
var til fare for de besøgende. Derimod<br />
kunne der være fare for, at<br />
noget kunne rive sig løs senere, så<br />
situationen var absolut alvorlig. I<br />
første omgang blev øens herboende<br />
falckredder tilkaldt, for at der straks<br />
kunne blive taget en vurdering af<br />
situationen. Hans råd var at flytte<br />
folk et stykke væk fra møllen og tilkalde<br />
en kranvogn, da Falck ikke<br />
selv har så høje kranvogne. Herefter<br />
blev møllebygger Jørn Nielsson<br />
fra Løve kontaktet. Han sørgede for<br />
at rekvirere en kranvogn fra Slagelse<br />
og vingen blev taget ned i løbet<br />
af eftermiddagen, så der ikke<br />
skete større skade på møllen. Samtidig<br />
blev den anden vinge fjernet<br />
for at forhindre den i at falde ned,<br />
nu da vingeakselen var beskadiget.<br />
Det er dramatisk når en møllevinge<br />
knækker. Dels er der den akutte situation,<br />
dels er det en stor opgave at<br />
skaffe midler til nye vinger. Men<br />
det er besluttet, at man vil fortsætte<br />
og der arbejdes på at skaffe midler<br />
til nye vinger til Agersø Mølle.<br />
Sidste nyt fra Agersø Mølle er, at<br />
forsikringsselskabet „Alm. Brand“<br />
har anerkendt skaden som en stormskade,<br />
da DMIs målinger viste, at<br />
der havde været vindstød af stormstyrke<br />
på Langeland på det pågældende<br />
tidspunkt og at vindretningen<br />
pegede mod Agersø. Det betyder, at<br />
Agersø Møllelaug får en sum<br />
penge. Det vil dog slet ikke dække<br />
udgiften til nye vinger, da man<br />
trækker fra på grund af vingernes<br />
dårlige tilstand. Ansvarsforsikringen<br />
dækker nedtagning af vingerne.<br />
Møllelaugets bestyrelsesmedlemmer<br />
er meget glade for at få dækket<br />
en del af skaden via forsikringen, da<br />
det altid er en fordel at have et vist<br />
beløb selv, når man søger fondsmidler.<br />
Beløbets størrelse kendes ikke<br />
endnu.
Møllenoter<br />
Gl. Rye Mølle inden hat og vinger<br />
blev nedtaget, for den nødvendige<br />
udskiftning<br />
Foto: Per Gliese<br />
Så kom møllehatten af Gl. Rye<br />
Mølle<br />
Midt på formiddagen den 23. juli<br />
2008, begyndte det indledende arbejde<br />
med at fjerne de to store vinger<br />
på Gl. Rye Mølle, så håndværkerne<br />
kunne komme til den store<br />
møllehat.<br />
En opgave, som kranfolk, møllebygger<br />
og tømrere havde forberedt<br />
sig på i flere uger. Blandt andet er<br />
der bygget en midlertidig møllehat,<br />
som blev placeret på møllen, mens<br />
den gamle hat bliver restaureret.<br />
Det store forarbejde var da også<br />
skyld i, at det hele gik gnidningsfrit,<br />
og møllevingerne nåede sikkert ned<br />
på jorden.<br />
Nedtagningen af møllehatten krævede<br />
stille vejr, da det højest må<br />
blæse fem sekundmeter, når<br />
kæmpekranen skal gøre sit arbejde.<br />
Vejret viste sig fra sin bedste side,<br />
og arbejdet gik derfor efter bogen,<br />
og lidt over middag stod møllehatten<br />
solidt plantet på jorden, og den<br />
midlertidige afdækning var placeret<br />
på toppen af møllen.<br />
Møllehatten skal nu gennemgå en<br />
større restaurering, hvor det meste<br />
af træværket, bortset fra nogle bærende<br />
bjælker, skal udskiftes.<br />
Anden etape<br />
Nedtagningen af møllehatten er en<br />
del af en større restaurering, der<br />
blev påbegyndt sidste år, hvor taget<br />
på det gamle kornmagasin fik sig<br />
en overhaling. Gårsdagens nedtagning<br />
var etape to.<br />
Vi har brugt tiden mellem de to<br />
etaper på at søge penge til projektet<br />
ved Skanderborg Kommune og<br />
forskellige fonde. Hele projektet<br />
har et budget på 1,2 millioner kroner,<br />
hvoraf vi har indsamlet de<br />
670.000, fortæller museumsinspektør<br />
på Gl. Rye Mølle, Henrik Bredmose<br />
Simonsen.<br />
Mangler penge<br />
Da museet, som sagt ikke har skaffet<br />
alle pengene endnu, er det ikke<br />
afgjort, hvornår møllehatten kommer<br />
på plads igen. Det afhænger af,<br />
hvornår man på Gl. Rye Mølle kan<br />
skaffe finansiering til resten af<br />
restaureringsopgaven. Nye møllevinger<br />
koster i omegnen af 300.000<br />
kroner. Møllehatten og vingerne<br />
ventes at blive sat op igen på samme<br />
tidspunkt.<br />
Møllehatten blev opført sammen<br />
med resten af møllen i 1872, og har<br />
dermed 136 år på bagen. Den trænger<br />
til en kærlig hånd, da det er første<br />
gang den bliver restaureret. Vingerne,<br />
som museet stadig leder efter<br />
penge til at få restaureret, er<br />
derimod ikke de oprindelige. De<br />
originale blev ramt af lynet i 1949,<br />
mens de to der blev taget ned i går<br />
stammer fra 1961.<br />
Hvis man vil se vingerne og møllehatten<br />
på tæt hold, er det muligt,<br />
da restaureringen af dem foregår<br />
lige bag den nu amputerede mølle.<br />
Kilde: Århus Stiftstidende den. 24. juli 2008<br />
Kettinge Mølle mister hatten<br />
En budgetteret udgift på 130.000<br />
kroner er blevet til en regning, der<br />
formodes at blive på mellem en<br />
halv million og 600.000 kroner.<br />
Istandsættelsesarbejdet på Kettinge<br />
Mølle har efterhånden været i<br />
gang i lang tid. Der er lavet et om-<br />
fattende inddækningsarbejde på<br />
undermøllen, møllekrobben er også<br />
blevet gennemgribende restaureret<br />
både ud- og indvendigt. Nu er turen<br />
så kommet til selve møllehatten.<br />
Det næste projekt bliver møllevingerne.<br />
Da Kettinge Mølles gamle<br />
hat i slutningen af Juli 2008 blev<br />
løftet af møllekroppen, var det under<br />
stor lokal bevågenhed. Møllebygger<br />
Michael Jensen var til stede<br />
og kunne hurtigt konstatere, at der<br />
var meget råddent træ, der skulle<br />
udskiftes.<br />
Men som dagen skred frem, stod<br />
det klart, at hatten aldrig kommer<br />
på igen. Det fortæller Ib Henriksen,<br />
sekretær i Kettinge Møllelaug.<br />
Der skal en helt ny hat på. Det<br />
betyder desværre, at restaureringsprojektet<br />
bliver meget dyrere end<br />
planlagt, siger Ib Henriksen.<br />
Faktisk mangedobles det beløb,<br />
der oprindeligt var afsat til projektet.<br />
- Vi har bedt møllebyggeren om et<br />
overslag på arbejdet. Tidligere har vi<br />
budgetteret med et beløb på 130.000<br />
kroner, heri indregnet nedtagning og<br />
opsætning af hatten. Nu regner vi<br />
med en udgift på 500-600.000 kroner,<br />
fortæller Ib Henriksen.<br />
Selvom det helt bogstaveligt er en<br />
streg i regningen, har Kettinge<br />
Møllelaug dog ikke tabt modet.<br />
- Vi har bestemt ikke tænkt os at<br />
opgive ævred. Det er på med vanten<br />
og i gang med at søge om midler.<br />
Jeg tror bestemt på, at det vil<br />
være muligt at finde nogen, der vil<br />
være med til at støtte et godt kulturelt<br />
projekt, siger Ib Henriksen.<br />
Kilde: Lolland-Falsters Folketidende<br />
den 3. juni 2008<br />
Dybbøl mølle må vente<br />
Restaureringen af Dybbøl Mølle<br />
trækker ud efter advarsler fra eksperter.<br />
En omfattende restaurering af<br />
Dybbøl Mølle er udskudt efter et<br />
møde mellem Dybbøl Mølles rådgiver,<br />
arkitekt Søren Vadstrup, Center<br />
for Bygningsbevaring, og de<br />
håndværkere, der evt. skulle gennemføre<br />
restaureringen. Møllens<br />
murværk er stadig præget af foruro-<br />
101
ligende høj fugtighed på trods af to<br />
års opvarmning og udluftning.<br />
Søren Vadstrup anbefaler yderligere<br />
isolation og dræn af sokkel og<br />
hovedgesims samt forsøg med fugttålende<br />
silikatpuds. Ifølge både arkitekter<br />
og håndværkere skal arbejdet<br />
med to gange pudsning samt<br />
kalkning med mellemliggende »hvileperioder«<br />
udføres i en omgang. De<br />
anbefaler at det sker i løbet af 2009.<br />
Vi har kun et skud i bøssen nu. Det<br />
skal gå godt næste gang. Derfor må<br />
vi tage os tid til at gøre det ordentlig<br />
og følge rådene fra eksperter og<br />
håndværkere selv om både vi og<br />
offentligheden længes efter at se en<br />
smuk mølle, siger bestyrelsens formand,<br />
Jens Møller. På et nyligt afholdt<br />
bestyrelsesmøde, blev det besluttet,<br />
at udsætte hovedrestaureringen<br />
til 2009 og at gennemføre de<br />
anbefalede yderligere undersøgelser<br />
m.m. men samtidig besluttedes<br />
det at gennemføre en ny kalkning af<br />
både stuehus og møllemagasin lige<br />
efter sommerferien i år. Skal selve<br />
møllen vente, kan vi i hvert fald<br />
sørge for, at resten ser godt ud, siger<br />
Jens Møller.<br />
Kilde: Lokalbladet Budstikken<br />
Sønderborg den. 25. juni 2008<br />
Drømmen om Lillemølle opfyldt<br />
Lille Mølle i dens smukke omgivelser.<br />
Nu solgt til ægteparret,<br />
Sevda Metin og Tommy Storm fra<br />
Aarup.<br />
Foto: Per Gliese<br />
102<br />
Ægteparret Sevda Metin og Tommy<br />
Storm fra Aarup på Fyn, køber den<br />
fredede vandmølle ved Refsvindinge.<br />
Faktisk har de villet købe<br />
møllen i 10 år. Rasmus Nielsen, udgiver<br />
af nyhedstjenesten på internettet<br />
Altinget.dk, har via ejendomsselskabet<br />
»Stedets Ånd« solgt møllen<br />
til ægteparret fra Aarup, efter kun<br />
et års ejerskab. Det er helt fantastisk.<br />
Vi har været på udkig efter Lillemølle<br />
i ti år, siger Sevda Metin. Men<br />
hver gang, den har været handlet, er<br />
den blevet solgt lige for næsen af os.<br />
Sevda Metin siger at Lillemølle vil<br />
komme til at syde af liv hele året.<br />
Med børn, katte og heste ja kun fantasien<br />
sætter grænsen, og her er jo<br />
masser af plads til det hele. Lillemølle<br />
skal også være udgangspunkt<br />
for Antik Maleren, som Sevda Metin<br />
har. Jeg restaurerer gamle møbler og<br />
billedrammer og maler skilte i gammel<br />
stil, og nu kan jeg få et værksted<br />
til det her på møllen. Tommy<br />
Storm, der er Autolakerer har en<br />
stor interesse for amerikanerbiler,<br />
som han også håber på der bliver<br />
plads til at dyrke på møllen. Jo vi<br />
har mange planer og ideer, og der<br />
kommer mere til når vi først flytter<br />
ind, siger parret. Vi skal starte med<br />
at bo i møllens lille anneks. Mens vi<br />
gør møllerboligen i stand. Der er<br />
ikke rigtig gjort noget siden 1827.<br />
Når vi går i gang, vil det ske i samarbejde<br />
med Kulturarvstyrelsen, siger<br />
Sevda Metin. Selv om stedet<br />
bliver parrets privatbolig, agter de<br />
at fortsætte med at holde åbent hus<br />
på den årlige mølledag.<br />
Kilde: Fyns Stiftstidende den. 6. august 2008<br />
Amerikanere på møllen<br />
Den smukt restaurerede Grubbe<br />
Mølle tiltrækker sig international<br />
opmærksomhed, og da mølleejer<br />
Niels Erik Jervelund gerne viser<br />
den frem, har møllen efterhånden<br />
fans over hele verden. Sidst i juli<br />
måned var det et hold nordamerikanske<br />
turister på cykeltur fra<br />
Faldsled Kro, som fik rundvisning<br />
på den gamle vandmølle og den<br />
nyrestaurerede vindmølle. Blandt<br />
gæsterne var den 13-årige Alex<br />
Sheedy fra Ontario i Canada, som<br />
havde lokket familien med til Danmark.<br />
Jeg fandt Danmark på internettet,<br />
og heldigvis synes resten af<br />
familien, det var en god ide at rejse<br />
herover, fortæller han. De syntes at<br />
Danmark er et skønt land, med velholdte<br />
haver og velbevarede gamle<br />
huse og bygninger. Den gamle<br />
mølle og Jervelunds fortællinger<br />
imponerede også: - Vi er slet ikke<br />
vandt til at se ting, der er så gamle,<br />
og så virker det hele endnu. Det er<br />
faktisk ret spændende at se og opleve<br />
en gammel mølle i funktion,<br />
siger Alex Sheedy og hans familie.<br />
Kilde: Fyns Amts Avis den. 25. juli 2008<br />
Restaurering af Løve Mølle i ny<br />
venteposition<br />
Løve Mølle på Vestsjælland<br />
knejser endnu flot i landskabet,<br />
men store reparationer trænger<br />
sig på. Foto: Per Gliese<br />
Løve Mølle har mange restaureringer<br />
i vente de kommende fem til<br />
syv år. Og med et stort besøgstal<br />
hvert eneste år bliver der slidt på<br />
møllen i et forholdsvist hurtigt<br />
tempo. Sidstnævnte er sikret ved<br />
entreindtægter, og nu har møllen<br />
netop fået tilsagn fra Kultur-og<br />
fritidsudvalget om at få det sædvanlige<br />
tilskud, Løve Møllelaug har<br />
været vant til fra tidligere Gørlev<br />
kommune. Indeværende år lyder<br />
tilskuddet til møllen på 6.000 kr.,<br />
oplyser formanden for udvalget,
Peter Jacobsen (DF). Men en konkret<br />
ansøgning til kommunen om<br />
tilskud på 75.000 kr. i år, og en<br />
fremtidig ansøgning om, at der skal<br />
ske store reparationer i årene indtil<br />
2011 på i alt 757.000 kr. må vente<br />
på svar. De mange penge skal bruges<br />
på en ny vinge, otte nye vinduer,<br />
udskiftning af omgangen og et<br />
nyt gulv i kælderen. Sagen har været<br />
udskudt flere gange i år i harmoniseringens<br />
tegn. Nu er sagen<br />
udskudt igen. Vi skal have en snak<br />
med parterne bag de forskellige<br />
møller i løbet af efteråret, og så skal<br />
vi have udarbejdet en partnerskabsaftale<br />
med hver enkelt mølle i kommunen.<br />
Den skal blandt andet omhandle<br />
behov, og hvad kommunen<br />
får tilbage for pengene, siger Peter<br />
Jacobsen. Hvad sker der så med<br />
Løve Mølle? Jeg kan hverken sige<br />
fra eller til. Vi må tage snakken med<br />
møllelauget, siger Peter Jacobsen.<br />
Løve Mølle har årligt et besøgstal<br />
på cirka 2.500 mennesker i den<br />
gamle velbevarede mølle. Entreindtægten<br />
går til vedligeholdelse og<br />
drift. Møllen betjenes i sommerperioden<br />
af frivillige, og det er frivillige<br />
som istandsætter møllen.<br />
Kilde: Sjællandske den. 14. august 2008<br />
Historisk Mølle er kørt af sporet<br />
Den historiske mølle i Havnbjerg<br />
på Als, er havareret. Skaderne på<br />
møllen er så store, at vingerne skal<br />
ned inden efterårsstormene. Og til<br />
foråret skal hatten tages ned, så<br />
møllebygger Michael Jensen, Vig,<br />
på Sjælland, kan reparere den.<br />
Havnbjerg Mølle ejes af Fabrikant<br />
Mads Clausens Fond, og administrator<br />
Birthe Poulsen er ikke i tvivl<br />
om, at det vil blive en bekostelig<br />
affære at reparere skaderne. Fonden<br />
har dog indgået en aftale med møllebyggeren,<br />
der formentlig skal<br />
bruge et par måneder på arbejdet.<br />
Skaden på møllen blev opdaget, da<br />
møllens metaldele rutinemæssigt<br />
skulle smøres. Her blev der opdaget<br />
en masse splintret træ fra de store<br />
bjælker, der sidder som en krans<br />
inde i hatten. Måske som følge af<br />
metaltræthed er møllen kørt af sporet.<br />
Carl Kelldorff, der er den, der<br />
passer møllen til daglig, siger at der<br />
er tale om en rigtig slem skade.<br />
Hvis den ikke var blevet opdaget<br />
nu, kunne der være sket rigtig stor<br />
skade. Da vi opdagede de brækkede<br />
bjælker, ringede vi straks til møllebyggeren.<br />
Han bad os sikre vingerne,<br />
så møllen ikke kan krøje i<br />
forhold til vinden. Vindrosen har vi<br />
også surret fast, siger Carl Kelldorff.<br />
I forbindelse med orkanen i<br />
1999 fik Havnbjerg Mølle installeret<br />
såkaldte stormkæder, tykke jernkæder,<br />
der kan holde møllehatten<br />
fast også i storm. Dem har man<br />
glæde af nu. Ifølge Birthe Poulsen<br />
pilles vingerne af møllen i slutningen<br />
af september eller begyndelsen<br />
af oktober. Skaderne har ikke berørt<br />
møllens åbningstid.<br />
Kilde: Jyske Vestkysten<br />
den 28. august 2008<br />
Boganmeldelse<br />
Af Susanne Jervelund<br />
Vindmøller og trafotårne – en<br />
PDF bog og jpg billeder<br />
Interessen for møller kan antage<br />
flere former, og den e- bog af Allan<br />
Støvring – Nielsen, som jeg har fået<br />
til opgave at anmelde er et af disse<br />
eksempler. Man kan se på møller<br />
med vinklen at ville glædes og begejstres<br />
over den teknik og funktionalitet<br />
der er i disse bygnings-<br />
værker – eller man kan se dem som<br />
en kulisse i landskabet med forskellig<br />
funktion.<br />
E- bogen om vindmøller og trafotårne<br />
på Sjælland og nærmeste øer<br />
er på 120 sider, og indeholder<br />
mange flotte billeder. Næsten 90<br />
sider vies til vindmøllerne, mens de<br />
resterende 30 viser forskellige<br />
trafotårne. For de af læserne, der<br />
ikke ved hvad trafotårne er, kan det<br />
oplyses at det er de tårnlignede bygninger<br />
(transformatorer), som elselskaberne<br />
tidligere opførte til at rumme<br />
lokale distributionsenheder på<br />
elnettet. Mange af disse tårne var<br />
smukt opført i gedigne røde teglsten<br />
og havde særlige kendetegn alt efter,<br />
hvilket elselskab der var bygherre.<br />
Som en aktuel dokumentation af<br />
hvordan vindmøllerne har set ud<br />
netop i 2008 og det samme med<br />
trafotårne og elledninger, giver ebogen<br />
et godt indtryk af hvordan<br />
”det var”. For det er jo rigtigt set, at<br />
trafotårne de fleste steder er fjernet<br />
uden skelen til om de evt. var bevaringsværdige.<br />
Akkurat ligesom<br />
det skete med vindmøllerne for 50<br />
år siden. Et særligt eksempel fra<br />
bogen er Karrebæksminde Mølle,<br />
der som led i en filmoptagelse med<br />
Fy og Bi blev afbrændt i 1924! Det<br />
var altså dengang billigere, at afbrænde<br />
en rigtig vindmølle i stedet<br />
for at opbygge en kulisse til formålet!<br />
Hvis man har interesse for de Sjællandske<br />
vindmøller indeholder ebogen<br />
en smuk samling billeder,<br />
som kan være en værdifuld dokumentation.<br />
E. bogen kan købes hos Allan<br />
Støvring- Nielsen: asn@film.dk<br />
Prisen er kr. 100,- + porto og forsendelse.<br />
103
Kulturhistoriske strejftog langs de<br />
østfynske åer - Langs Vejstrup Å<br />
Denne bog af Steffen Hahnemann<br />
er nummer fire i en række af små<br />
bøger/ hæfter om de østfynske åers<br />
kulturhistorie.<br />
Den aktuelle bog ”Langs Vejstup Å<br />
– og de mindre vandløb mellem<br />
Lundeborg og Svendborg” giver<br />
læserne mulighed for at tage med<br />
på en vandring langs vandløb nord<br />
for Svendborg.<br />
Steffen Hahnemann har som led i<br />
forarbejdet til alle bøgerne være ude<br />
på lange vandreture langs vandløbene.<br />
Iført gummistøvler har han<br />
vandret og fundet vidnesbyrd om<br />
vandløbenes kulturhistoriske betydning,<br />
hvor især middelalderen har<br />
haft forfatterens største interesse.<br />
De fysiske spor der findes i dag er<br />
vandmøller, slotte og herregårde,<br />
rester af borganlæg og vejbroer.<br />
Undervejs på turene langs vandløbene<br />
er der flittigt blevet noteret om<br />
interessante steder og forhold. Derefter<br />
er der gået lang tid med eftersøgning<br />
på diverse arkiver, for at finde<br />
skriftlige kilder om de registrerede<br />
historiske anlæg Steffen Hahnemann<br />
fandt på sine vandringer.<br />
Særligt for mølleinteresserede indeholder<br />
bøgerne fine beskrivelser af<br />
en række østfynske vandmøller.<br />
Med udgangspunkt i vandløbets<br />
forhold er der gengivelser af gamle<br />
kort og nye fotografier af landskaber<br />
og lokaliteter langs åerne. Bogen<br />
indeholder omtale af Knarre-<br />
104<br />
borg Mølle, Vrangsbæk Mølle,<br />
Vejstrupgårds Møller, Aschbeck<br />
Mølle, Skårup Skovmølle, Bjørnemose<br />
Mølle, Christiansminde Stampemølle<br />
og Ørkils Møller.<br />
Om Christiansminde Stampemølle<br />
skriver den skarpe iagttager Steffen<br />
Hahnemann:<br />
”Den opmærksomme iagttager vil<br />
i øvrigt bemærke, at hjulet drejer<br />
rundt med uret, hvor det modsatte<br />
er gængs. Den møllekyndige vil<br />
kunne forklare, at det skyldes, at det<br />
fungerer som et underfaldshjul. Det<br />
har det ikke altid gjort. Det viser<br />
slisken, som ville have ført vandet<br />
hen over hjulet og drejet det mod<br />
uret. Vandet fra dammen løber imidlertid<br />
ikke ud over slisken, men plasker<br />
lige ned og videre frem, så det<br />
fanger hjulet forneden og drejer det<br />
omvendt rundt”.<br />
Den første bog i serien udkom i<br />
2004 og handler om Vindinge Å.<br />
Desværre er denne bog kun trykt i<br />
300 eksemplarer og er derfor udsolgt.<br />
Den anden bog er om Ørbæk<br />
Å og Kongshøj Å, tredje bog er om<br />
Stokkebækken og Tange Å, og endelig<br />
er der den aktuelle fjerde bog<br />
om Vindinge Å. Hver af de fire bøger<br />
er på mellem 70 og 90 sider.<br />
Alle de tre sidste bøger kan købes<br />
hos Nyborg Museum til en pris af<br />
128,00 kr. pr. stk.<br />
Sommer på Kuremøllen – Mennesker<br />
og miljø på en bornholmsk<br />
vindmølle<br />
En ny bog om Kuremøllen på Bornholm<br />
er lige udkommet. Bogen er<br />
skrevet af Jacob Ludvigsen, som er<br />
nabo til møllen, i samarbejde med<br />
familien på møllen repræsenteret af<br />
Margrethe, Anne og Julie Sommer.<br />
Familien Sommer har ejet og boet<br />
på Kuremøllen siden 1861, og drevet<br />
mølleri og bageri helt frem til<br />
1976. Historier og fortællinger fra<br />
de mange år på møllen er samlet i<br />
denne bog på 120 sider, og det hele<br />
er illustreret af et væld af fine fotos.<br />
Bogen er meget underholdende, og<br />
beskriver med fine historier stort<br />
og småt om livet på og omkring<br />
møllen gennem alle disse år. Det er<br />
lige fra møllens bygmester Christian<br />
Peter Sommer, der på grund af<br />
sygdom ikke kom med et skib, som<br />
senere forliste. Han var tømrer og i<br />
bogen er der billeder af Christians<br />
værktøjskasse, som blev brugt til<br />
opførelse af møllen.<br />
Dagligdagen beskrives i underholdende<br />
historier om for eksempel<br />
den daglige bordplan, hvor mølleren<br />
og søn sad for bordenden.<br />
Selvom de var placeret med ryggen<br />
mod udsigten kunne de i genskinnet<br />
fra bornholmerurets glas se, om der<br />
kom besøgende til møllen.<br />
De senere år har foreningen Kuremøllens<br />
Venner gjort et stort arbejde<br />
for at restaurere og vedligeholde<br />
møllen. Siden 1991 har Kuremøllen<br />
hvert år udsendt et lille blad,<br />
hvor der fortælles om arbejdet med<br />
møllen. Vindmøllen er gennemrestaureret<br />
med ny beklædning, ny<br />
krøjekrans og nye vinger, så den i<br />
dag fremstår som et meget smukt<br />
monument. Man kan vel sige som<br />
forfatteren at det er sommer på<br />
Kuremøllen.<br />
Hvis man interesserer sig for hvordan<br />
livet var på en mølle, så er bogen<br />
lige ”i øjet”. Det gælder både den<br />
lokalhistorisk interesserede, men også<br />
som en levende beskrivelse af levevilkår<br />
for møllerne og erhvervets<br />
udvikling er bogen et godt input.<br />
Bogen ”Sommer på Kuremøllen”<br />
kan købes hos Kuremøllens Venner,<br />
www.kuremøllen.dk og koster eller<br />
kontakt Margrethe sommer på tlf.<br />
43 52 05 96 eller mobil 20 29 53 35<br />
Bogen koster kr. 200,- + porto og<br />
forsendelse.
Sillerup Mølles<br />
historie 3. del<br />
Af: Vagn Rasmussent<br />
I 1926 da Keldet blev udstykket fik<br />
vi mange nye kunder. Der var ingen<br />
af husmændene der havde en kværn<br />
selv. Og da de sidste på Keldet blev<br />
udstykket i 1933 fik vi sammen med<br />
Peter Holm lidt tillægsjord til møllen.<br />
Fotoet viser H. Wilhelm Freese og sønnen Christian F. Freese ca. 1920”Møllens” arkiv<br />
RINGSTED MUSEUM OG VINDMØLLE<br />
Ringsted Museum er et statsanerkendt kulturhistorisk Museum for Ringsted Kommune<br />
og drives sammen med byens smukt restaurerede vindmølle fra 1814.<br />
Museet byder på:<br />
* LANDSTADEN RINGSTED: Landskab - Mennesker - Erhverv gennem 150 år.<br />
* DET DANSKE GULD - en udstilling om korn og mølleri.<br />
* OMVISNING I MØLLEN ved møller Morten Sørensen.<br />
* SÆRLIGE ARRANGEMENTER OG UDSTILLINGER i skoleferier.<br />
* Åbningstid: Tirsdag-torsdag samt søndag kl. 11-16.<br />
* Omvisning kan bestilles (min. 10 pers.)<br />
Efter min skolegang kom jeg i<br />
møllerlære hos min far. Der var ligesom<br />
ikke andre muligheder. Da<br />
far giftede sig igen og der kom små<br />
søskende der kunne hjælpe i møllen<br />
rejste jeg til Sjælland. Jeg var først<br />
2 år på møllen i Taastrup og deref-<br />
Januar samt enkelte helligdage lukket.<br />
ter 5 år på møllen i Ballerup.(Det<br />
var forresten der, at din far besøgte<br />
mig!) Tilsidst kom jeg til Engestrup<br />
og da mølleren døde passede jeg<br />
møllen for enken og senere overtog<br />
jeg den.<br />
Såvidt Christian Freeses historie.<br />
Køgevej 41 · Tlf. 5762 6900<br />
Møller Morten Sørensen: Tlf. 5761 8521 · Mobil 2022 5191<br />
105
Men fra næsten samme tidspunkt<br />
på møllen har jeg en anden historie<br />
fortalt af den gamle møllersvend<br />
Adolf Zielke, så den lader jeg ham<br />
også fortælle her, desværre kan I jo<br />
ikke høre accenten.<br />
Jeg er født i 1903 i VOLYNIEN<br />
(Ukraine) og som 12 årig flygtede<br />
jeg med mine forældre via Künigsberg<br />
og Berlin til Haderslev,<br />
hvor vi blev indkvarteret i Ladegårds<br />
røgterhus. I 1921 tjente jeg på<br />
en Domænegård i Frørup. Her fortalte<br />
en ven mig, at de søgte en karl<br />
på Sillerup Mølle, han havde set det<br />
i avisen. Jeg kunne hverken læse eller<br />
skrive, men jeg cyklede da til<br />
Sillerup for at søge pladsen. Karlen<br />
havde tegnet vejen ind for mig, der<br />
var nemlig ingen vejskilte dengang.<br />
I Fjelstrup fik jeg øje på møllen og<br />
så gik det jo lidt lettere. Wilhelm<br />
Freese, der var i møllen ville godt<br />
leje mig for 50 kr. om måneden. Jeg<br />
skulle passe landbruget, malke de<br />
to køer osv. og jeg fik anvist det lille<br />
kammer under trappen i møllen<br />
som mit sovested.<br />
Jeg var næsten kommet galt afsted<br />
med det samme, vi skulle nemlig<br />
drikke kaffe i køkkenet. På bordet<br />
var der en sirupskrukke, hvor de<br />
andre forsynede sig. Jeg havde aldrig<br />
smagt sirup før, men havde da<br />
nok lyst til at smage.<br />
Jeg havde bare ikke lagt mærke<br />
106<br />
Sillerup Mølle med en vinge,<br />
i august 1967<br />
Foto: Ove Christiansen<br />
TADRE MØLLE<br />
Tadre Mølle drives i dag som 1800-tals møllegårdsmuseum og naturcenter under Roskilde Museum<br />
med fokus på Elverdamsdalens spændende kulturmiljøer (masser af møllehistorie, Sjællands største<br />
kilder og herregården Aastrup i nærområdet). På møllegården kan man bl.a.<br />
x se udstillingen ”Elverdamsdalen og møllerne” og opleve 1800-tals møllen i funktion<br />
x nyde lægeplantehaven og kålgården og vandre ad de smukt anlagte trampestier<br />
x bestille en omvisning med fortælling om dalen og demonstration af vandmøllen<br />
x bestille undervisning med temaer bl.a. omkring 1800-tals gården og vandenergi<br />
x overnatte på naturlejrpladsen (større grupper skal forudbestille)<br />
x forfriske sig med kaffe og kage m.m. i møllecaféen (større grupper skal forudbestille)<br />
Åbningstider 2008: 20.-24/3 (påske), 1/5-30/6: weekends og helligdage. 1/7-15/8: Alle<br />
dage. 13/8-19/10: weekends, samt alle dage i uge 42. Alle åbningsdage kl. 11-16.<br />
Læs mere om møllens historie, undervisningstemaer, særarrangementer, aktuelt nyt, priser,<br />
mølleforening m.m. på www.tadremoelle.dk<br />
Tadre Møllevej 23, 4330 Hvalsø. Tlf. : 59194001 / 40356187. tadremoelle@post.tele.dk
til, at de andre drejede kniven for at<br />
få siruppen med over på brødet - så<br />
jeg spildte det meste af mit sirup på<br />
bordet, hele vejen fra krukken og<br />
over til mit brød. Det var Wilhelms<br />
mor der regerede i køkkenet, og en<br />
dag da jeg ikke rakte til boghvedefadet<br />
spurgte hun mig om jeg var<br />
syg. Jeg svarede: „Nej men jeg har<br />
ingen skie!“ -jeg mente naturligvis<br />
ske, men det kneb med det danske.<br />
Wilhelm grinte så han var ved at<br />
tabe sin ske ned i grøden.<br />
Senere var samme Wilhelm så tilfreds<br />
med mig, at jeg kom i møllerlære.<br />
Jeg var på Sillerup Mølle fra<br />
1921 til 25. Jeg husker engang vi<br />
ingen vind havde i to måneder, da<br />
det så endelig blæste op havde vi så<br />
travlt med at male, at vi spiste vores<br />
mad i møllen - ja, jeg havde ikke<br />
engang tid til at komme på toilet,<br />
jeg måtte forrette min nødtørft på<br />
en sæk oppe i møllen. En anden<br />
gang kom der uanmeldt besøg af en<br />
kontrollant. Det var noget med at vi<br />
ikke måtte male for meget hvede til<br />
folk. Da blev jeg sendt ind for at<br />
ringe til Anslet Mølle og advare<br />
dem. Efter 4 år var jeg udlært, men<br />
da jeg som sagt ikke kunne læse og<br />
skrive kunne jeg ingen svendebrev<br />
få. Men Wilhelm sagde, du er meget<br />
dygtig og kan roligt søge plads<br />
på en mølle. Bare ræk din venstre<br />
hånd frem, så vil enhver mølleejer<br />
kunne se, at du ved hvad det drejer<br />
sig om.<br />
Her vil jeg slutte Adolfs beretning<br />
og fortælle lidt om hvad der også<br />
skete på møllen i de år.<br />
Som nævnt af både Christian og<br />
Adolf var det jo bedstemoderen<br />
Anne C.Marie der styrede møllens<br />
indendørs aktiviteter sammen med<br />
en pige. Pigen var først i 20erne,<br />
nabodatteren Anne Marie Jørgensen.<br />
Hun var født den 14.7.1900 og<br />
måske har hun været dygtig, måske<br />
har Wilhelm enten været træt af at<br />
være enkemand, det havde jo nu<br />
varet i omkring 17 år; eller også har<br />
han ment, at efter hans mors død<br />
den 24.10.1923 så var der nødt til at<br />
være en kone på møllen. Under alle<br />
Fra perioden omkring 1989 hvor møllehatten var under restaurering<br />
På billedet ses til højre, Klaus Eggers Hansen Og ved siden af ham,<br />
Bjarne Frølich Petersen, fra John Jensens møllebyggerfirma der forestod<br />
opgaven, med møllens restaurering<br />
Foto: ”Møllens” arkiv<br />
Møllehattens nye underbeklædning er ved at tage form<br />
Foto: ”Møllens” arkiv<br />
omstændigheder gifter han sig med<br />
Anne på et tidspunkt, hvor han selv<br />
er fyldt de 40 år - men det er jo ingen<br />
hinder for at få mange børn,<br />
bare konen er ung. Og når hun så<br />
som Anne oven i købet får to gange<br />
tvillinger - ja, så kan det jo blive til<br />
mange. Ved juletid 1924 føder<br />
Anne det første sæt tvillinger Anne<br />
Kirstine og Laurids Christian. I 27<br />
fødes Thomas og så følger der igen<br />
et sæt tvillinger i 1930 nemlig Marie<br />
og August. I 32 datteren Inger og<br />
i slutningen af 33 Helga og så slut-<br />
ter de af i 36 med Hans, altså Wilhelm<br />
bliver far til 8 børn, og da<br />
Hans fødes er han næsten 50 år<br />
gammel. Men Anne, der jo „kun“ er<br />
mor til de 7 er bare 36.<br />
Med den børneflok er det i grunden<br />
ikke så mærkelig at Wilhelm bliver<br />
formand for skolekommissionen i<br />
Sillerup, han er jo også stor leverandør<br />
af børn til skolen. Han lader sig<br />
også vælge som bestyrelsesmedlem<br />
i det nye forsamlingshus der bliver<br />
bygget i 1934 og er i det hele taget<br />
107
en agtet og velset mand på egnen.<br />
HVAD JEG SELV HUSKER OM<br />
FREESERNE<br />
Da jeg var barn tog mine forældre<br />
mig ikke med til Middelhavet på<br />
sommerferie, de har faktisk aldrig<br />
nogensinde været på ferie. Men min<br />
far tog mig med hver uge når han<br />
skulle ud på Sillerup Mølle med et<br />
læs korn og hente et læs skørt. Og<br />
det var bestemt en dag jeg så frem<br />
til - på toppen af læsset kunne‚ man<br />
se over naboernes havehegn og se<br />
hvad der stod i haven, om de havde<br />
styr på ukrudtet osv. Men det bedste<br />
var når vi nåede møllen, navnlig<br />
i sommerperioden når det store<br />
kirsebærtræ havde modne bær.<br />
Møllerens børn kom ud og legede<br />
lidt og bød mig kirsebær. Lidt<br />
spændende var det også at se deres<br />
dværghøns. Ingen havde så flotte<br />
dværghøns som dem på møllen.<br />
Det var også sjovt når døren oppe<br />
på anden sal blev lukket op og glidebanen<br />
hejst ned til vognen. Jeg<br />
108<br />
GULVBRÆDDER<br />
EFTER ØNSKE<br />
• Fyr, gran, lærk, bøg og eg m. m.<br />
bredder op til 250 mm eller måske lidt<br />
mere<br />
• Altid 3.000 m 3<br />
snedkertræ på lager<br />
• Vi har det alle andre har - og lidt til<br />
• Eget maskinsnedkeri<br />
• Specialopgaver efter ønske<br />
• Spørg os næste gang<br />
Tlf. 65 31 12 13<br />
var ikke ret gammel før jeg kunne<br />
modtage de små 100 punds sække<br />
med valset havre til hestene og<br />
skørt til svinene og køerne. Nogle<br />
gange forekommer det mig, at far<br />
købte lidt majs på møllen til hønsene<br />
og vi skulle jo også have lidt<br />
„kraftfoder“ som vi kaldte tilskudsfoderet<br />
til køerne. Det var soyaskrå,<br />
oliekager, hørfrøkager ol.<br />
Nogle gange gik far med Wilhelm<br />
ind for at betale regningen, jeg tror<br />
ikke at han fik en kaffepunch, snarere<br />
en cigar. Men far kunne godt<br />
lide Wilhelm, de var i samme bestyrelse<br />
osv.<br />
Far fortalte nogle gange, at der var<br />
folk der „snød“ Wilhelm i kriseårene<br />
omkring 1930. De handlede<br />
af som man kaldte det, og betalte på<br />
den måde ikke mølleregningen.<br />
Under 2. verdenskrig husker jeg, at<br />
vi en dag fik besøg af mølleren og<br />
han og far gik ind i stuen for sig<br />
selv. Far fortalte bagefter at Wilhelm<br />
var blevet idømt en bøde for<br />
at male „sort“. Det var i rationeringstiden,<br />
at folk kunne narre Wilhelm<br />
til at male lidt hvedemel for dem, så<br />
man stadigvæk kunne bage hvedekage.<br />
Nu mente mølleren, at de folk<br />
der havde fået malet sort godt kunne<br />
hjælpe ham med bøden - det<br />
syntes far var meget rimeligt. Da<br />
jeg kom til skole i 1941 kom Helga<br />
fra møllen i skole sammen med<br />
mig. Inger gik en klasse eller to<br />
over mig og Hans et par klasser<br />
under. Men vi snakkede nu aldrig<br />
om klasser i Sillerup Skole, kun om<br />
at gå i „æ lilleskoel elle æ stoeskoel“<br />
det var ligesom det det drejede<br />
sig om. Møllerens børn var<br />
nemme, der var aldrig problemer<br />
med dem, de kunne forliges med<br />
alle de andre børn. Marie eller Søtte<br />
som vi kaldte hende, blev godt nok<br />
lidt overrasket da Ejnar Boisen en<br />
dag ville demonstrere kokkemandens<br />
evner på hjemvejen fra skolen.<br />
Han strittede ud med et ben og begyndte<br />
at gale og så hoppede han op<br />
på ryggen af Søtte der gik lidt foran.
Det angreb kom helt bag på hende,<br />
det sås tydeligt. Næsten alle børnene<br />
fra møllen havde øgenavne:<br />
Pigge, Denge, Bodde osv. Jeg var<br />
så heldig at blive inviteret til fødselsdagskomsammen<br />
engang på møllen.<br />
Jeg er ikke helt klar over om det<br />
var August eller Hans der bød mig,<br />
men det var meget spændende. For<br />
pigerne havde jo også gæster, og<br />
efter en tur langs åen da legede vi<br />
med dem. Det gjorde man ellers<br />
ikke dengang. Mor Anne var meget<br />
kreativ og kunne altid finde på noget<br />
som vi skulle lege, så jeg havde<br />
en meget fin dag på møllen. Jeg har<br />
før fortalt om, at det var Inger der<br />
lærte mig at danse i Sillerup forsamlingshus.<br />
Min storebror påstår<br />
at Anne Kirstine også ville lære<br />
ham det, men de trillede ind under<br />
juletræet. Senere kom jeg til at spille<br />
dilettant både sammen med Laurids<br />
Christian, Inger og Thomas og<br />
til at sidde i bestyrelse med dem, og<br />
det var det samme her, de skabte<br />
aldrig problemer.<br />
Iøvrigt var Helga den første jeg bød<br />
med i biograf, ud for at se De røde<br />
heste, og Inger var jeg naturligvis<br />
også lidt lun på da vi spillede dilettant<br />
sammen. Men alt det har jeg jo<br />
også fortalt om før. August var jeg<br />
på hold med i håndbold den første<br />
sommer jeg spillede herre håndbold<br />
og gik til gymnastik sammen med<br />
og Hans var FDF dreng hos mig i<br />
en kort periode. Freeserne kom til<br />
at betyde noget også for mig.<br />
Da jeg flyttede til Fjelstrup i 68 og<br />
opgav landbruget flyttede jeg jo fra<br />
møllen. Men de sidste år havde vi<br />
da også selv fået kværn, så der var<br />
nok ikke så meget at se til for den<br />
sidste Freese på jobbet. THOMAS<br />
FREESE overtog møllen da Wilhelm<br />
døde i 1964, og i de 19 år han<br />
fik på møllen passede han både<br />
mølle, landbrug og de sidste år også<br />
sin mor, der først døde i 1982. Anne<br />
var ikke helt almindelig, hun kunne<br />
finde på at komme bag ind i hallen<br />
med en buket hun havde plukket<br />
ved vejen. Vi var meget glade for<br />
hendes små besøg, selv om de tit<br />
var på lidt mærkelige tidspunkter.<br />
Freeserne mødtes også i mange år<br />
til halballerne i Fjelstrup, de kom<br />
fra Als og Lunderskov så der skulle<br />
et langt bord til for at de alle kunne<br />
få plads.<br />
Men de bragte altid et muntert og<br />
positivt pust med sig, de forstod at<br />
more sig sammen.<br />
Thomas passede sin mor til det sidste<br />
og året efter at Anne var død<br />
fandt man Thomas i sengen en morgen,<br />
død af en blodprop. Det var<br />
lidt synd, det hele gik næsten for<br />
stærkt, en overgang midt i 80erne<br />
døde hele fire af drengene fra møllen.<br />
Nu er der kun Laurids Christian tilbage<br />
og ham og hans kone Rie ser<br />
jeg ugentligt - ja, Rie forlanger faktisk<br />
at jeg skal komme. Så serverer<br />
hun kaffe og klejner og vi to ældre<br />
mænd fra Sillerup får en snak om<br />
de gode gamle dage. Og endnu<br />
bedre er det næsten når vi samler<br />
FIF blad, så er Lajse og Lorents<br />
også med i snakken - Jo, Freeserne<br />
fra Sillerup Mølle har betydet meget<br />
for mig.<br />
MØLLEN EFTER FREESERNE<br />
Og her forsætter så resten af Klaus<br />
Eggers Hansens fortælling:<br />
I 1984 på møllens 125-årsdag stiftede<br />
Selskabet til Bevarelse af<br />
Gamle Bygninger i Haderslev en<br />
selvejende institution med det formål<br />
„til glæde for almenheden at<br />
erhverve, restaurere og bevare i<br />
driftklar stand“ denne sidste vindmølle<br />
i Haderslev Kommune, dels<br />
som et kulturminde om egnens<br />
landbrugsmæsige produktionshistorie<br />
dels som et samlingspunkt og<br />
udflugtssted for befolkningen.<br />
Efteråret 1985 overtog institutionen<br />
i overenstemmelse med aftale truffet<br />
med Thomas Freese inden hans<br />
død, ejerskabet til møllen, og siden<br />
da har denne institution i samarbejde<br />
med støtteforeningen Sillerup<br />
Mølles Venner forestået vedligeholdelsen<br />
og restaureringen af møllen.<br />
109
I 1983-84 blev møllen opmålt med<br />
støtte fra Planstyrelsen, som det hed<br />
dengang. 1985-86 fik møllen ny<br />
svikstilling (rundgang). I 1987-88<br />
blev alt murværk ude og inde renset<br />
af, repareret og kalket. I 1989<br />
fornyedes krøjeværket til møllehatten<br />
og selve hatten repareret.<br />
Samme år sattes ovnhuset i brugbar<br />
stand.<br />
Møllemaskineriets kamme i tandhjulene<br />
udskiftedes i vinteren 1992-<br />
93, og endelig i foråret 1994 i april<br />
afsluttedes restaureringens store arbejder<br />
med opsætningen af nye vinger.<br />
Igennem hele restaureringsfasen<br />
har møllen været åben for publikum,<br />
og der har årligt af Sillerup<br />
Mølles Venner været afholdt bagedage<br />
og omvisningsarrangementer,<br />
ligesom den i sommerperioden fra<br />
maj til slutningen af august har været<br />
åben for gæster. Der har i årenes<br />
løb været mange turister fra ind og<br />
udland.<br />
Møllen indviedes officielt den 19.<br />
110<br />
juni 1994 om formiddagen på det<br />
som kaldes „<strong>Dansk</strong> Mølledag“,<br />
hvor over 100 danske møller vises<br />
frem og kører med vinger og maskineri.<br />
Sommeren igennem indtil<br />
den 31. august er der åbent for publikum<br />
hver lørdag kl.14-17, hvor<br />
der er omvisning. De øvrige dage<br />
kan møllen i dagtimerne beses udefra.<br />
Møllelauget byder alle velkommen<br />
på Sillerup Mølle.<br />
Såvidt Eggers forklaring i brochuren<br />
der ligger på møllen - men Eggers<br />
havde også lovet mig at fortælle<br />
lidt om hvordan livet på møllen<br />
går i dag. Desværre døde han<br />
pludselig i sommeren 2004 og nåede<br />
ikke at få sin beretning færdig,<br />
så jeg vil selv forsætte lidt endnu.<br />
Eggers var en hel fantastisk mand<br />
for Sillerup Mølle. Han kunne både<br />
formulere ansøgninger om tilskud<br />
til de forskellige reparationer og<br />
samtidig kunne han det praktiske<br />
med at male korn, sætte sejl på vingerne,<br />
køre med motoren osv. Og så<br />
fik han en formidabel hjælp i<br />
Sillerup Mølle knejser i det<br />
Sønderjyske landskab, og er klar<br />
til 150 års jubilæet i 2009<br />
Foto: Willy Freese<br />
Lorents bager Refsgaard - for da de<br />
to begyndte at lave turistdage hver<br />
tirsdag hvor Claus viste rundt i<br />
møllen og Lorents bagte brød med<br />
børnene i ovnhuset - ja, da har der<br />
været stor søgning på Sillerup Mølle.<br />
Og de arrangerer „Høstdage, Mølledage“<br />
og „Jul på Sillerup Mølle“<br />
og folk møder op år efter år, både<br />
for at købe et „Møllebrød“ ved<br />
Lorents, men også for at møde<br />
gamle bekendte. Jo, de to har sammen<br />
med mange hjælpere formået<br />
at skabe en turistattrak-tion i<br />
Sillerup som både kommer i avisen<br />
og TV Syd ikke så sjældent.<br />
Da Eggers pludselig døde var vi<br />
bange for at aktiviteten skulle forsvinde,<br />
det var jo ligesom ham der<br />
havde været drivkraften - men de<br />
øvrige tog sig sammen og navnlig<br />
Lorents bager udfører et kæmpe<br />
arbejde på møllen. Han kører der<br />
over både tidligt og silde for at fyre<br />
op i ovnen osv - ja, altid møder man<br />
Lorents på vejen over til Sillerup<br />
Mølle. Så vi må håbe at hans helbred<br />
holder til det, for uden hans<br />
indsats med at bage brød ol var interessen<br />
for Sillerup Mølle for<br />
længst forsvundet.<br />
Vagn
- her er der plads til<br />
din nye annonce<br />
- kontakt redaktionen<br />
for yderligere information<br />
111
<strong>Dansk</strong> <strong>Møllerforening</strong><br />
Kirsten Jervelund<br />
Grubbemøllegyden 2<br />
5600 Faaborg<br />
112<br />
Returneres ved varig adresseændring<br />
B