Thor Vang - Bornholms Historiske Samfund
Thor Vang - Bornholms Historiske Samfund
Thor Vang - Bornholms Historiske Samfund
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
148<br />
KJELDIEDERSEN
THOR VANG<br />
I Alnindinger bleø i aug'a't 19t0 af'lørct et monumert til minde on fite<br />
darshe ned tilhryming til Bombolm, nm mktede lbet 2. ve en*<br />
"naet<br />
ki4. En 4 aen øar <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>, om ham bandler denne atihel.<br />
Det er et fotsøg på at plzcere ham i er støne vmmenbarg. Høem var hanl<br />
Høad høedz ha* Haad aat &t for en tid, ban koed.e os albejdede ia<br />
Historien begnder<br />
I San Francisco d€n 10. oktober 1904 fødtes <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>. Moderen Ånna<br />
summede fr: Christiansø. men var flvttet ril Amerika. Hun returncrede til<br />
Chrhtiansø igen rllerede mens <strong>Thor</strong>var lille.<br />
De blev på Christiansø, moderen, <strong>Thor</strong> og en lillebror, indtil <strong>Thor</strong> skulle<br />
begynde i skole. Så flynede de til cudhiem.<br />
Hjemmet vu fattigt. Det siges, :t moderen ikkc villc oplyse myndighederne<br />
om, hvem dervarfardl <strong>Thor</strong>. Derfor vr der ingen offentlig hjælp at<br />
få. Hun måttc klare tilværclsen {or sig selv og drengene ved at arbcjde, plus<br />
den støac, der kom {ra familien. En tønde sild i ny og næ, f.eks.<br />
<strong>Thor</strong> har senere fonalt, at hån første gang så en pålægsmåd, da han som<br />
halvstoohora" hjalp dl på pensionatcr oghoreller.<br />
Han har vel, som andre cudhjem-drenge, brugt megen tid på Gudhiem<br />
hrvn og Nørresud. Og dct så ud til at han skule så s.mme v€i som så mdse<br />
fn cudhicm før ham - og efter: Til søs.<br />
<strong>Thor</strong> kom til søs. I 1921 med sloleskibet ,Georg Stage", h:n fik skibsnummer<br />
61. <strong>Thor</strong>villevære styrmand og sejle på verdenshavene.<br />
H6 [o', til at bestrftige sig med søen hele sic liv, omend det ikke blev<br />
som skibsofficer. Inds*sen kom til at ligge i den andcn ende af skdaen, kan<br />
mo sige: Dct blev matrosemes sag, dcr bl* hos. Ikke officerencs. Den<br />
havde han ikke rneget til overs for, disse "rederikapitalens<br />
slaver*, som han<br />
kaldte dem.<br />
<strong>Thor</strong> vang blev Bolutionær sømand.<br />
145
KJELD PEDEBSEN<br />
Hamb*rg-metoden<br />
Men dengrng, efter Stage*-tiden, stod der stadig styrmand øverst på<br />
"Georg<br />
ønskesedlen. Så <strong>Thor</strong> strk,rigtig. til søs, nu skulle der lægges penge til side,<br />
spæsop, såhan Lunne komm€ på styrmandsskole.<br />
For den der skriver disse linier, hi! det ikke vzret muligt at finde ud af,<br />
hvem hm sejled€ ned i 20-eme. FaLdsk duLker hu først op igen i 1928, da<br />
den 24-fige <strong>Thor</strong> Våns melder sig ind i Danmarks Kommunistiske Pani.<br />
Hvad hu ha bedrevet i den nellen iggende periode, ved jeg iLke. Heli<br />
umuligt erdetvelikke, at hm under sin sejltid har fået forbindelse med kommunistiske<br />
agitatorer, som så mange ide år.<br />
Det revolutionære sømandsarbejde, til støtte for den første socialisdsLe<br />
star i verden, Sovjeq vlr i tuld gang i 2o-erne. I hver havn, næsten på hven<br />
eneste skib, duklede agitatorerne op. I sømrndsklubberne i hrnebyeme ligeså.<br />
Til sidsr havde de, som en a{ dern skriver, xkibskanoteker (der) indeholdt<br />
detalierede oplysninger om prakdsk taget hver eneste skib ihandelsflåden..<br />
Dene system, med at sende agitatorer ud til skibene i et forsøg på at orgdisere<br />
komunistiske frrktioner og skaffe det komnunistiske pani flere medlemmer,<br />
blev kendt som Hmburg-m€toden.<br />
Måske lå dåt forud {or <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>s lndmeldelse i DKP i 1928. I hven fåld<br />
betød indmeldelsen, at 17 års politisk arbejde blev indledt. <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> blev<br />
et led i deraoludonær€ sømandsarbejde, der fandt sted i København i 30-<br />
Men det srarrede er helt åndet sted, i Moskva<br />
ISH<br />
I 1930 stiftedes i Moskvr "International Sømandj og Havnearbejderfor<br />
bund., ISH. Internationalens opgave v:r - skriver forfaneren og journalisten<br />
Erik Nørgaard i sin bog ,Revolutionen der Udeblev" - mobilisere<br />
"at<br />
søfolk til i dffælde af krig at beskyne Sovjetunionen ved at låmme de mod<br />
Rusland fjenddigsindede nationers skibsfan. Samtidig skulle den nye Internationale<br />
tjene som ranbuk til at ødelægge alle søfaruforbund, som det ikLe<br />
var rnuligr at bringe under LonnunistisL ledelse..<br />
Over en halv nillion medlemmer fik ISH, hvis hovedsæde lå i Hamburg.<br />
Of{icielt var den en organisation for alle, og der taltes ikke højt on tilknyc<br />
ningen dl Moskva. Kun en lille inderft.reds kendte den.<br />
Sideløbende med denne intemationale organisation, hvis opgåve altså<br />
146
THORVANG<br />
bl.a. var at fravriste socieldemokraterne ledelsen af det inæmationale sømandsårbejde,<br />
drev kommunisteme på med det smme arbejde nationalt.<br />
I maj 1931 tog DKP ; tiåtiv til cn konference, hvis mål var at etablcre cn<br />
raglig opposirion, der skulle :rbeide inden for de etablerede fag{orbund og<br />
bladt de arbejdsløse.<br />
Det blev <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>s opgåve, sarnnen med andre fn den store Lomunistiske<br />
fraktion i sømandsforbundet, rt få sømændene ud af den socialdcnokftisk<br />
ledede ITF, "Intem.rional Tr.nsportdbeider Føderarion", og ind i<br />
ISH. Desuden skulle dejdet i sømandsforbundet føre til en kommunistisk<br />
ovenagelse af ledelsen.<br />
Kongretsen<br />
Den opposition, som DKP fik stabletpå benene, fik navnet "Revolutionær<br />
Fas-Opposition., RFO. Dcn første landsledelse valgtes i slumingen afmaj<br />
1932, få dåg€ efter ISHS første kongres.<br />
I Hmburg-forstaden Ahona blev lSH-kongressen dviklet. Omkring et<br />
hundrede danskere var med, blandt dem <strong>Thor</strong> Vmg. Et foto viser ham siddende<br />
ved et af den dnske delegations borde.<br />
Hans opgave var bl.a. at referere kongrexens forløb til Ny Tid, ågblad<br />
for Sømændenes Forbund. Under kongressen blev det oplyst, at forbundet<br />
havde udmeldt sig af ITF og rneldt sig ind i ISH. Srormende bi{eld-<br />
Kongr€sseD foregik på to planer: Der var det storc møde med taler og diskussioner<br />
om streikeektik, rktionsmuligheder, fjernelse af socialdmokratiske<br />
fesforbundsledelser osv., og så var der dc fonrolige møder for en lille<br />
inderkreds. Dår drøfte&s under indtryk af Hitlos {rmmarch i TyskLnd,<br />
er flyhin8 af IsH-.pperarer fra H.mburg til Kebenhrvr<br />
Femtekoknne<br />
Richard Krebs, en tysker som var med i detrevolutionerearbejdenæstenfra<br />
b€gyndelsen åf, og som senere blev Gestapo-agent, striver i sin bog "Ud af<br />
Mørke*, at lSH-arbejdet var koncentreret om trepunkter:<br />
1) Raolurionær virksomhed, 2) forbindelse mellem centrene Moskva-<br />
Berlin og den øvrige verden, og 3) Søfansspionage.<br />
ISH havde orgrnisrtione. i 22 lhde og 19 Lolonier. Dets hovedorgrn,<br />
ISH-Bu[etin, bls udsendt på 13 sprog. AI hele rnånedens budg* gik kun<br />
8000 do ds til d€ ånsdt€ i ISH. 44.000 dollars blev sendr dl udlåndet til organisationer<br />
tilknyaet ISH.<br />
Historikeren David J. Drllin her kaldt ISH for dcn ,mægtigste femtekolonne<br />
nogensinde i den kapitalistiskc handelsflåde..<br />
147
THORVANG<br />
IsH-kongrelsen fandt sred i daSen€ 20. - 23. mai, og få dag€ se'ere, i dagene<br />
29. - 30, maj, v.lsres R.FOs første hndsledelse. Der var<strong>Thor</strong> også med.<br />
Nu sku e snakken i Hamburg udmøntes i akdv handting i Danmark.<br />
<strong>Thor</strong><strong>Vang</strong>s deltagehe i kongressen i Altonrfik et efterspil, derbngtehan<br />
i miskredh i sømandsforbundet.<br />
Nu skal man huske, at tonen mellem socialdemolraterne os kommunisrerne<br />
iforbundetvar endog meger skarp. <strong>Thor</strong> !ar kommuni,;rnes flnrigste<br />
pen, oghan lagdc ikke {ingreoe imellem.<br />
Derfor var dct guf for hæs nodstandere da det kom frem, at ho var qået<br />
uden om forbundea mønstringrkonror. da han slulte finde en åfløsJfor<br />
sig, mens hanvartil kongres. En partikammerat fik jobbet imens.<br />
Sønændenes Forbund sloges hårdri de år fo! ar bevareudmønstringen, og<br />
medlemmerder gik uden om forbundet og direkte til rederne, for at få hyre,<br />
blev hængt ud med o.hs nævnelse i fagbladet. Rubrikken hed neger kon-<br />
<strong>Thor</strong>skrev ofte om detvigtigei, atforbundet havde udmønstrineen, sånu<br />
kom han i sludlinien.<br />
Kritihhen<br />
Det sik løs i Ny Tid i augus! 1932. I ångreber på <strong>Thor</strong> hed det bl.a.:<br />
,..... at når man ønsker er slå sigop som lederogforegangsmand for kammerateme,<br />
er den første betinselse den, åt man selv erudgribelig...", og det var<br />
<strong>Thor</strong> ikle, ifølge brevskriverne.<br />
Han blev også bcskyldtfor ar have lænser forbunder forpenge, ved at stilte<br />
udgiftskrævende forslag, der blev vedtaget. Desuden forstyrrede han forbundet'<br />
generalforsrmlinger, menre kritikkeme.<br />
Det var et angreb, der - hvis det var smdt, hvad der btev skrevet svækkede<br />
hrns posnion rlvorligr. Han havde selv så sent som i april 1932 skrevet i<br />
Ny Tid om udmønstringen:<br />
"Derfor!Hver månd sørsin pligt, ingen m.nd<br />
uden om vore forhyringsregler, nu er der kun brug for dcn enhedsfront af arbejdende<br />
ogarbejdsløse, viihøj grad hermangleri Sømændenes Forbund..<br />
I de efrerfølgende numre afNy Tid, tilbageviste <strong>Thor</strong> ikk€ kririkken.<br />
FfutA<br />
Det er tydeligt, når man ser Ny Tid i 3o-emes besyndeh€, a! <strong>Thor</strong> Vång vår<br />
den kommunistiske frakrions flittigsle pen. Hån skrev og skrev, i nogle<br />
numre havde han op til fire artikler. Påden måde, kommunisr€.ne arbejdede,<br />
erder ingen tvivl om, at hans skrivende indsats varnøje planlågl<br />
Han var den bedste til det, og skriverierne havde desuden det sigre at gøre<br />
l{9
KJELD PEDERSEN<br />
harn Lendt, så han kunne komme ind i forbundets ledelse, helt efter planeme<br />
i ISH ogRFO: Ind og siLre sigmagten over de socialdemokratisk ledede fag-<br />
<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> havde ingen hngdrnshyre efter at han gik igans med det revolutionære<br />
arbejde. Do var også efter planerne. Han skulle være dår, hvor<br />
tingene sk€te, og ikke ligge og skvulpe på en skude ved Filippinergrrven eller<br />
i Saragossahavet.<br />
Hus anitler spændte vidt, men to emner blev behandlet igen og isen:<br />
Den fagpolitiske kamp og arbejdsulykkerne til søs.<br />
I 30-eme blev søfolkene ofte dårligt behandlet af officereme, der følte sig<br />
højt hævet over matroserne. Maden var elendig, arbejdet hårdt. Arbejdsmiljø<br />
og sikkerhed var byer i Rudand.<br />
<strong>Thor</strong> shrev spalte op og spalte ned om ulylherne, og lige så meget om,<br />
hvor sømændene efter hans mening skulle placere sig, nemlig i ISH.<br />
I februar 1932 skrev han:<br />
er en Larnpintemationale og en effektiv støtte i enhver krmp til {or-<br />
"ISH<br />
bedring :f vore kår, hvilket vi i høj grad tiltrænger. ITF har gang på gång {orrådt<br />
sø- og havnearbejdernes Lamp .... medens ISH står solidarisk i enhver<br />
retning.<br />
Derfor må parolen være: Ind i ISH dl kmp {or vore {ordringer, nobilisering<br />
af kampen mod kapitalen oB søproleuriatets udbyttere".<br />
Ny afstemni-s<br />
Søfolkene gik som nævnt tidligt ind i ISH, ik*e mindst takket være <strong>Thor</strong><br />
<strong>Vang</strong>s indsats. Men itle ret mange deltog i afstemhs. Kun sod! en tiendedel<br />
åf {orbundets 4000 m€dlemm€r.<br />
Og långsomt voksede nodsunden mod ISH, selv om <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> og tlere<br />
rf hans panifæller og sympatisører drev på med ånikler, der hyldede lSH.<br />
Den socialdemokratiske del af sømandsforbundet fik hunigt nys om, n<br />
ISH var en Lornmunistisk organisation, og ikke så bredt favnende, som hævdet.<br />
At Moskva styrede ISH, og det var heller ikke helt løgn.<br />
PolemiLken i Ny Tid blev mere og mere hidsig. Et m€dlem skrev med<br />
adresse til <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>: ,At jeg efter din nening ingen forsdelse har på, hvad<br />
ISH er, måskyldes, atdu ogdine standsfæller med vilje har undladt at tilsende<br />
os eller på anden måde oplyse os om ISHS love og vedægterfor dened<br />
at sljule den komnunistiske propaganda, der er ISHs egodige progrm..<br />
Fronterne blev trukket op, der var ingen vej uden om: Sømændene skulle<br />
igen stemm€ om ISH.<br />
150
'I.rIOR VANG<br />
ISH -horye$en i 1932. Tbor V4ns 'iddercon nunner te ftd øen'tre i iahhesat<br />
og 'lips. Fone't til len'te den daaske debgat;ots bdet, 'øbøød.eten RirbaÅ<br />
Ud.afIsH<br />
Søm€ndene gik til generalforsamling i slutningen af 1932. På dassordenen<br />
var bl.a. opsigelse af overenstomsten med rederne ogudmeldelse afISH.<br />
<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> vrr at finde blandt dem, der mente at overcnskomsten skulle<br />
opsiges. I stedet skulle der bl.a. stillcs krav orn trc-skiftetvagr fordæksbesætningen,<br />
sptimers arbejdsdagved hnd, t+ dages sommerferiepr. årmed<br />
fuld hyre og kostpenge, rlt sammen krav, fomulerer afISH ogRFO,<br />
Tonen i medlemskredsen blev hårdere oghårdere. <strong>Thor</strong>vang og hans li<br />
gesindede blev kldt "MosLvas disciple" af en socialdemokrat. <strong>Thor</strong> rcagercd€<br />
v€d ar skrive: ,Vi viser denne provokarion tilbage som det, den er, nemlig:<br />
Et forsøg på at splitte kampen mod rederkrpitalen og forplumre det f:ku,<br />
at socialdemokratiet sråri redernes sold, mens ISH og RFO viserveten,<br />
viskal gå".<br />
Et flertal valgte i,ååe at opsige ovcrenskomsten, og at melde sømandsforbundet<br />
ud af ISH og ind i ITF. <strong>Thor</strong> og hms kamrnerålc. tabre. crøfteme<br />
blev grever dyberc.
KJELD PEDERSEN<br />
t/"or dårlig stemningen var kan s€s .f en annonce i Ny Tid i juni 1933:<br />
"Jeg advarer rnod den næsæ løgn! og de haerlige "efter hvad de fonalte-hi<br />
storier., der punldig hver måned figurerer i Ny Tid. Ttor <strong>Vang</strong>."<br />
Socidlfzckteme<br />
Dct lykkedes <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> at komme ind i forbundsledelsen, Først i arbejdsløshedskassens<br />
besryrelse som nummer one ud d l8 med 225 rtemmer. Oe<br />
ellcrs fortsatte h.rns arbejde. iforbundet, i RFO, hele ridcn mrrkerede ha;<br />
-I<br />
m rrs 1933 ledede hån en dclegarion, som mødtes med sBtsminisrerTh.<br />
Sauning for at diskutere bemandingslov, skibstilsyn og lzrlingetov dl søs.<br />
Efter mødet skrev <strong>Thor</strong> vang:<br />
,Derfor kammenter! Lad os hcrefter aflive der gamle strgord i Sømænde,<br />
nes Forbund: Hvad kan det nytte, for hvis vi står som en samlet, cnigmasse,<br />
skal vi vise d'hr. redere og deres kapitalistiske hjælpere, at her møder en<br />
klasscbevidst arbejderskare, der ilke stopper kampen, førseiren er nået*.<br />
Dengang, i 30 €mes begyndelse, var socirldemokrateme cn hovedmodstånd€r<br />
for kommunisrerne - og omvendr Komnunisreme hnceredeparolen<br />
om socialdemoknrerne som socialfacister, i[*e just et udsrgn, der skabte<br />
srobund for er sdrrbejde. Men dec var heller ili*e neningen på det tidspunkt.<br />
Der kom først senere.<br />
Stådig var parol€n i RFO og ISH: Væk med socirtdcmokraterne i forbundsledelserne....<br />
Hitler kom til m:gten i Tyskhnd, og ISHs apparat flyuedcs dl Køb€nh:vn.<br />
Hitlers Ss-ere og SA-ere stormed€ IsH-hovedkvancret i Hrmburg<br />
den 5. mans, men fuglen varfløjetlængere nordpå.<br />
Et stillc, næsæn provinsielt K:øbenhavn, hvor livet gik sin stille gang og<br />
idyllcn kun blcv forstyrret, når enkelte arbejdsløse brokkede sig, blcv revolutioncns<br />
hovedkvaner nummer I uden for Moskva.<br />
Under truslen fra nzi, flynede ikke blot tSH til København, men også<br />
den kommunhriske Inærnårionale, Kominrems Vesr-Bur€au, og scn€re detr<br />
flygtcde tyske rigsdagsmud Ernst Wollvebers sabotageorganisation, fik<br />
hj€mst€d i Køb€nhrvn.<br />
I bygningen Vesterport, der bl.a. husede Pressens Radioavis,Jyllands-Postcns<br />
Københavnsredaltion, flysclskaber og rejsebureeuer, blev dcr lejetlokeler<br />
til cc ingeniødirma, "4. s€lvo og Co.", dec blev ISHs dækadrcsse.<br />
Orgr sadonens plåcering i Købcnhavn nr tophemmelig. Kun få danske<br />
r52
TTIOR VANG<br />
kendte den. Gjorde <strong>Thor</strong>? Måske. Erik Nørgaard skra i forår€t 198s en artikelserie<br />
i dagbladet ,Information" om deme tid, oghrn nævnernavnene<br />
på sdske få danskere, derLendre<br />
"Å.<br />
Selvo og Co,s rette identitet. Blmdt<br />
den er <strong>Thor</strong> ikke.<br />
På den anden side arbejdede <strong>Thor</strong> sammen med ISHs generalselretær<br />
Ådolf Schellev. Deres arbeidevar at {astholde sømændene i ISH. Kan man<br />
tænke sig at de arbejdede ør sanmen, uden at <strong>Thor</strong> hendte Vesterpon<br />
Eksklsderet<br />
I b€syndelsen af 1934 kririseredes <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> for ikke i forbundets bestyrelse,<br />
hvor hrn kom ind året før, at have stemr for en bevillingpå 500 kroner til<br />
køb af koks til de arbejdsløse. Det var en brøler, hvis den var rigtig. De rrbejdsløæ<br />
udgjorde en stor del af rnedlernsskaren i RFO, <strong>Thor</strong>s "egen" organisæion.<br />
Hdtig tilbagaiste han anklagen og henviste til besryrelsens proto-<br />
Men den hrr <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> aldrig underskrever, warede hans modstandere,<br />
fordi han ik*e kunne anerkende de "reformistiske referater"....<br />
Inden den s:g blæstes op til det heft store, skete noget andeq der satte sindene<br />
i bevægelse.<br />
I slutning€n af 1933 opsagde rederiforeningen overenskomsten. En ny<br />
blev {orhandlet. men såvel sønændene son søfvrbøderne forkasrede {orslaget<br />
m€d ston flend.<br />
I april brød konfliLten ud. Den blev hård, ned s:mmenstød mell€rn demonstranter<br />
ogpoliti - og søfolkenes totale nederlag.<br />
I Sømændenes Forbund bedunede et flertal i bestyrelsen at ekskludere<br />
<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> i en måned, fordi han havde lækketoplysningerunderkonflikten<br />
{ra bestyrelsen til "Årbejderbladet" og søfyrbødernes bestyrelse.<br />
En generalforsamling kendte eksklusionen ulovlig, med det resulut at 10<br />
bestyrelsesmedlernner gik. Efter en kort tid vendte de tilbage igen, en splittelse<br />
afforbundervuundgået, selv om modsæmingerne sradig bestod.I maj<br />
1934 blev <strong>Thor</strong> Vång efter en general{orsrmling påny indvalgt i hovedbestyrelsen,<br />
deme gång ned 251 sremmer.<br />
I centrum ellcr ...a<br />
Der er ingen wivl om, at <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> var en cenual person i sømandsarbejdet<br />
i 30-eme. On han var den mest cenrrale afde kommunistiske nedlenmeraf<br />
Sømændenes Forbund kan jeg ikke afgøre. Men en bestemt episode i juli<br />
1934 tyderpå, at han vlr højt oppe på konmunisternes liste.<br />
153
<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> oC Vetu fotogtuferet i 1936.<br />
KJELD PEDERSEN<br />
Det kom nemlig i somneren 1934 {rem, åt RIO havd€ hdt planer omst<br />
"ovenage. generalforsamlingen i rnai. Et hemmeligt papir skulle afsløre planen.<br />
Af det {remgik, at <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> var tiltænkt jobbet som stemmetæller, Lan<br />
skulle opstille til den nye ledelse, være en af lederne på g€n€råffotramlingen<br />
og - det ikke mindst vigtige - han skulle placeres som rnidlenidig forbundsfomand,<br />
fordi formanden var syg ...<br />
Planen - hvis den overhovedet har eksisteret - tykkedes ikhe.<br />
I de foregående rfsnit er giver et billede af sriden og tiden i der revolutionære<br />
sømandsarbejde i DånmarL i 30-em€s begyndelse.<br />
Til der høre ogsåsømandsLlubbeme rundt orn i verden. En af dem låi Københam.<br />
Først i Hrvnegrde, så i Toldbodgade og senere igen i Gothersgade.<br />
Næsdormand i klubben i cothersgade var <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>. Som sådo må han<br />
have været bekendt med de første skibxrbotager i Københah i 1935. Det<br />
var inden den kommunistiske bevægelse lagde kursen om {ra den klarc socialdemokratisk<br />
fjenddige, til samarbejdets, der den dag i dag iLke er blevet til<br />
Nu til sabotagen.<br />
United Stdtes<br />
Såbotigem€ i ledtes som nzvot i 193s. Mussolini sik ind i Abessinien.<br />
154
THOR VANG<br />
Hans politik nindede nere og mere omHitlers, oget samarbejde mellem de<br />
ro, iden sidste ende renetimod Sovjetuniotren, var under optræk.ISH måtte<br />
handle som foreskrevet i paragraffeme.<br />
Den Lonmunistisle fraktion i sømmds{orbundet mødtes i sømrndsklubben<br />
i Gothersgade. I København lå et DFDS+Lib, "United States", som<br />
rygterne sagde var solgr til Italien. Skibet skullesejle tropper til Ab€ssinien.<br />
I Gothersgade blev der lagt planer op. Een foreslog, at spræDge ,Urited<br />
States" i luften. Det har<strong>Thor</strong>Vång høn om. Enæn har han deltaget i møder,<br />
eller også har han hørt on det senere, hans placering i klubben og sømandsforbundet<br />
taget i betragtning.<br />
På mødet blev der ikke rruffer nogen beslutning, men tre mand beslunede<br />
n *bejdepåegenhånd. Defiltilhdelse til sabotage fraDKPsledelse, og gik<br />
i aktion. Efter tre forgæves Iorsøg, lykkeds der at antænde en brand på<br />
,United Statev, derlåinordhavnen. Deranretædes skaderfor etkæmpebeløb<br />
efter datidens {orhold: 100.000 kron€r.<br />
SPah';nEen<br />
Senere {onsatte sabotagerne, men nu lagde DKP afstand til dem. Nu vardet<br />
blevet et spørgsmål om at sikrepanietsleg:le eksistens, mente Aksel Larsen,<br />
defor undsagdes bombefolLene. Gode kommunister blev ekskluderet eller<br />
tlunget til åt melde sig ud af paniet. Danmark kunne ikke tåle sabotager.<br />
Hvis DKP stønede sabotager, ville DKP ikke blivetålt. Derfor kom omslag€r'<br />
Allerede tidligere varDKP så småtbegyndt at t:ge:fsrand fra RfO, der<br />
blev kaldt seLterisk. Omtalen af RFO i ,Årbejderbladet" blev drosletned.<br />
Samtidig havde kommunisternes snak om, a socialdenokraierne var socialfacister.<br />
isoleret DKP. Nu blev der i stedet talt om {olkefront sanmen<br />
med<br />
vendt imod krig og faeisme.<br />
'ocialdenolrrterne.<br />
<strong>Thor</strong> våns tulsre DKP5 linie. De voldsomme udfald imod socialdemotraterne<br />
blev erstaner af udsagn om srmarbeide. Men før vi ser hvor svæn<br />
det var atsamarbejde, eksemplerne er hentet fra valskenpen påBornholn i<br />
1939, o historie om tiden i 3o-erne.<br />
<strong>Thor</strong> var netop blevet gift med Vera.<br />
En lcttisk lage<br />
Engång i 1936 kom en læg€ fra Ledånd til Københrvn til Vera og <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>.<br />
Lægen var netop løsladt fra fængslet i sn hjemland, nu vill€ hd lil Spanien<br />
ogslås mod Franco, der søgte at væhe lddets lovlig valgte regering.
I(JELD PEDERSEN<br />
Som så mange andre kommunister, åbnede også Verå og Ttor deres hjem<br />
{or flygtninge. De fleste kom fra Tyskland, som deførste ofre forHider:Jøder,<br />
socialdemokrårer og - hær - kommunister.<br />
Der var il,ke ufarligt at opholdc sig i Danmark som flygtnins. Mange gjor,<br />
de det illegalt. Erfarioserne visre, ar nogle blev fængslet for senere - men stadig<br />
i 30-eme, før Danmark blev besat - at blve udleverer af &nske nyndisheder<br />
til tugthus og skafot iTyskland.<br />
<strong>Thor</strong>å.bejdede pååtfå lerten til Spanien. Er falsk pas var nødvendig! det<br />
fik han. Biiledet afden danske eiermand blev fierner og erstanet med et foto<br />
af læsen. Såvarhån klertil Spanien. Via Esbjerg og {omendig fransk havn,<br />
er hin hwner i Spanien.<br />
Han rejste som - <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>. Sømand.<br />
Vi ses, sågde hen dl Vera og <strong>Thor</strong>.<br />
De såham aldrig mere, men pass€t dukkede op på et uheldigt tidspunkt i<br />
København, flere år senere.<br />
Pasfabrikhcn i Købenb au<br />
Når nao nu siddermed hele sin bagklogskab, ser det mærkeligtud, at lægen<br />
blev sendt afsred på Thoa pås. De revolutionære sømandskredse i Københan<br />
havde enpascentral,så d€tvarmuligt:t skrffe ham erpas ad denvej.<br />
Richard Josen, søfyrbøder, og en rf de ledende personer i under-<br />
Srundsirbejder i 3o-erne, skriver i sin bog,En omrumletTilverelse": "Kom<br />
der een og manglede er p:s, kunne det også fremskaffes. Allerede under den<br />
førsre verdenskrisvir der iKøbenhavn en hel pascentral dl brug forinremarionale<br />
revolutionere ... Iøvrigt var det ikke nogen særlig indviklet sag at<br />
fremstille er falsk pas. Man {andt en legal mand, der passede ned signale,<br />
mentet, og han blev sendr op påpaskontoret efteretpas, der så blev forsynet<br />
rned nyt billede, nye navne og stempler, efter ar de gamlevarradererud....<br />
I trediverne, da København ver et centrum for Lampen mod n:zismen, og<br />
byen vrimlede med emigranter og internationale frihedskæmpere, opstod<br />
der snan en helpasfåb.ik. Den rådedeover samtligelodes ind- ogudrejsestempler,<br />
fremstillet i Paris, hvor dervar ekspener i den slag".<br />
<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> brugrc ikke den pascentnl, men den mere risikable metode, at<br />
givc lenen sit eget pas. Hvorfor dct? Kan det skyldes, at <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> havdc<br />
vålgt åt følse DKP-proleme om afstandsugen til srboøger, mos Richard<br />
J€nsen k€.dre til dem ? Og det cr jo hcllcr ikke ukendt, at Aksel Iæens mest<br />
ind-dre modstand€r denr:ng vrr - RichardJensen.<br />
r56
THOR VANG<br />
Fne gelerzlionerpach*tiansa,ct dcr ]&ær:vdøoeten Thot vang Hat øar<br />
n l rili7 yertd på dctte foto. ncdlcn{Swnde".r lb.tr Klrb,og<br />
Tag.t eisøs 'k/ift<br />
lrn i m'.n4 Bagcttt son da ses al billcda, øø bø n*stu-<br />
Thu vøg, fø4 han PA bøkø dat- hs.<br />
teftn Lizt. Til oenstle ThoB nor Annc,<br />
til b*4; kankn r,f bi edet,Tho$rfiot-<br />
Passet &&ket op<br />
Flere år gik, og andrc begirenneder havde fonrængt crindringen om dcn lcttiske<br />
lege, der tog til Spenien på <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>s pas, da dcc dukkede op igen. Og<br />
det på et tidspunkt, da det kunne hav€ kostet <strong>Thor</strong> dyn,<br />
Hrn sad nemlig fzngsler, da doskpoliti troppedc op og forhørte sigom<br />
det mystiske pas, Først hjernrne hos Van. Jeg kendcr det ikke, d* kom så<br />
mmgc hos os i dc år, werede hun dc densle b*ienlc.<br />
<strong>Thor</strong> sd i Vestrc Fængsd på dct tidspunkt. Også hen blev konfronterct<br />
mcd passet. Jeg må vcl have t bt dc! cngång, svarede hen.<br />
Mærkeligt at tenke sig: Et pas fra 1936, givettilen lcne, dervilletil Sprnicn,<br />
Hiders prøvcklud, for at bckzmpc fæism€n, dukkede op i Danmark<br />
fem-seks år senere. Og det var danske betjenæ, der hrvdc fiagre i det. Hvor<br />
hrvdc de det fnl<br />
157
KJELD PEDERSEN<br />
Det var vel næppe taget fra lægen all€rede i'36, såvar<strong>Thor</strong>vel blevet kontakret<br />
allerede da. Eller var han faldt i hænderne på tyslerne, lægen, på sin<br />
vej til Spanien. Tyskerne skulle så have gemt passet i disse år til bedre tider<br />
... Måske erp*rer fundet på en død iSpanien ...<br />
Vdlget i 1939<br />
I forir€t 1939 gik Danmark tilvalg. Bornholmvar også dengang opdelt i to<br />
valglredse, populæn kald€t Rønn€-kredsen og Åftnkeby-kredscn. Mere of,<br />
ficiek krcds I og krcds 2.<br />
<strong>Thor</strong> Vug blev opstillet for kommunisterne i kreds 2. Charles Børn€r,<br />
maskinarbejderen, i kreds 1. Til grund for en nuridig fremstilling af valgkampen<br />
er datidens tre dagbladc dc bedste, og mest tilgængelige kilder:<br />
Bornholns Sociåldelnokrat, Venstres Bomholms Tidende og den konservative<br />
Bornholns Avis.<br />
Man kunne tro, at valget barpræg af de truende begivenheder i Tyskland,<br />
vorsydligembo, hvordrømmen om ct rusindårsrige næredes, endog mcget<br />
stærkt. KJangdertaleromnationaltsammenhold o.l.? Næh. At dømmeefter<br />
aviseme, bu valgkampen i høj grad præg afsammenstød mellem kommunister<br />
og socialdemotrater.<br />
Bornholns Avis ryddede fordden den21. marrs og proklamerede: Velg.<br />
shget på Bomholrn indledt. Efter kandidatemes indlæg i ,Hasle Forsamlingshus",<br />
hvor 250 300 menneskcr var til stede, hedder det: "Order var dcre{tcr<br />
frit for i Hasle bos:tte menige vælgere. Der meldte sig to kommunister,<br />
men da den ene boede i Gudhicm os den anden i Rønne, måre dirigenten<br />
henvise dem til at tage ordet, når velgermøderne holdes i disse byer,hvilkct<br />
de blev noget {onørnede over..<br />
Sådan var det, man kr.rnne kun få ordet i sin egen hjernby, hvis man ikke<br />
var indbudr dl at sidde i panelet. Og kommunisterne blev ikke indbudt af de<br />
øvrige panier til ereneste møde.<br />
Opgøt for åbent tzppe<br />
Uenigheden rnelem socialdemokrater og kommunister beslaghgde som<br />
s.gt m€gen tid på vælsemøderne. Ikke mindst Bomholms Åvis og Tidendc<br />
godrcde sig. Bornholrns Tidende berener om "socialdemokratisk-kommunistisk<br />
storask. efter et m øde den 27 , m rts.<br />
var fonrinsvis<br />
'Det<br />
unge kommunister, der optrådte på slap linc, og selvom<br />
deogsåivredemod<br />
"reaktioncns og kapitalismens " repræsentanter, formede<br />
diskussionen efter kandidaternes indledende taler sig dog fortrinsvis<br />
r58
THORVANG<br />
som et støre opgør for åbent tzppe mellem de kommutrisdske elementer i<br />
forsamlingen, og do socialdemokratiske kandidat, forretningsfører Johs.<br />
L:rsen. Der er ingen ånledning lil for os år gå i dybden over dcn kendte strid<br />
mellem disse to panier, som begge pynter sig med ar værc arbejdemes og<br />
srnåfolkenes parti (!)"<br />
Senere: ,En af kommunistfolkene, sømand <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>, gjorde med sine<br />
ustandselige og utallige og lidet fornøjelige a{brydelser sit dlat spolere mødets<br />
saglige forløb....<br />
Kun i spredte glint kan man fornemme, hvad <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> og kommunisternc<br />
ment€ om siruadonen. Han onråles ofte lidt tredladende ..... "så mødte<br />
den uffættelige <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>, cudhiem" @omholns Avis 2913) ... "<strong>Thor</strong><br />
<strong>Vang</strong> trhe med rivende tungefærdighed og skingrende stemrne" (Bomholms<br />
Tidcnde 2813) .... "<strong>Thor</strong> Vång var s:rdeles højt opp* (<strong>Bornholms</strong> Sociåldemokrlt(11/3).<br />
Socialistkk demokrat;<br />
Noget ef det, hm sagde i valgkamp€d 1939, blev referet på en måde, så det<br />
fremstår nogenlunde smmenhængende. Eksenpelvis i <strong>Bornholms</strong> Avis 31l<br />
l: "<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> erLlærede indledningsvis, at kommunisterne ikke ville bekæmpe,<br />
men ville sryrke regeringen med alle til rådighed stående midler.<br />
Iøvrigt udtalte han bl.a.:<br />
Vi tilstræber ersæialistisk dcmokrad, hvoralle smfuodsrigdomme tilhø<br />
rerhcle folket. Vi tilstæber ikkc målet med forfatningxtridige midlcr....<br />
<strong>Bornholms</strong> Tidende om <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong> den 28. måns: ,Han nævnede bl.a.<br />
bedre bemanding aJ skibene og konere arbejdstid samr fåndr, at øst€rlar$<br />
Gudhjem konmune burde opføre en ny skole, sætte vejarbejder igang osv.<br />
Vi har krævet bekæmpelse af arbejdsløsheden, geldsnedskrivning, renre<br />
sænkning, forbedring af social forsorg og fiskernes kår. Men de rige er gjon<br />
rigere og de fattige fattigere undcr ministerier Stauning".<br />
På et Inøde i Øsrerlårs vir tonen over for regeringen en lidt anden, ifølge<br />
<strong>Bornholms</strong> Tidende den 31. mens:.<strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>: Vi vil sryrke regcringen<br />
med alle til rådighed ståendc midler. Men de laveste moriver anvcndes for at<br />
udlægge gift mod enledstanken. Vivil ikke voldsanvendelse ogmindretals<br />
kup. Regeringen skal føre en handlingens politik. Vi går ikke ud i negativ<br />
kritik mod socialdemokratiet og derådikde, men de skalgennemføre et socialistisk<br />
demokrari".<br />
<strong>Bornholms</strong> Socialdemokrat udlagde mødet således:,Kommunisterne<br />
søgtc atklinesigop ad socialdcmokratier. Johs. E. Larsen frabad sig at blive<br />
betragtet som et smmenbragt barn rned hr. <strong>Thor</strong> Væg".<br />
159
KJELD PEDERSEN<br />
Valget gav kommunisterne 373 stcmmer på Bornholm,l0{ i kreds 1og 69<br />
i kreds 2, heraf 31 i Gudhjem. Kornmunisrerneblevsåledes femtestørsteparti<br />
i Gudhjem.<br />
Agrtztof<br />
T bage i København efter valget fortsatte <strong>Thor</strong> Vaag sit arbejde i Sømændenes<br />
Forbund. Tonen var blevet lidt mildere, og ban var valgt til agitator. Det<br />
betød, at han skulle møde op på skibe, der lagde til i København, og agitere<br />
for indmeldelse i sømændenes Forbund.<br />
En brændende varn søndag i l9a I var <strong>Thor</strong> Vms færdis i forbundct. - Jeg<br />
trorder sLernogeti dag,du blivertrget,srgdeVentilham. Sludder,lødsvaret.<br />
Hvorfor skul€ je8 blive Bget, ieg der åldrig så meget som har kørt uden<br />
lygte på cyklen, svuede <strong>Thor</strong>, og gik et ærinde i byen.<br />
Det var den 22. juni. <strong>Thor</strong> kom hjcm igen. Næppe var der sket, før det<br />
banLede på døren. Uden for stod d:nskepolitifolk. Uden domrnerkendelse,<br />
uden Iov og rer. anholdt de <strong>Thor</strong><strong>Vang</strong>.<br />
Denne dag havde nazi-Tyskland angrebei Sovjet. Påtyskordre gikdansk<br />
politi igmg med ar fængsle danske statsborgere. Tyskerne ville håve 70-80<br />
stykker. Ivrige danske rnholdt fire gange så manse. Landsmænd, hvor:f<br />
nogle betalæ med livet.<br />
To måneder efter denne fangsling blev den såkaldæ kommunis ov vcdtagct.<br />
Den 22. åugust blev de{or første gang stillet for en dommer. Anklager<br />
var statsadvokaten for sær1ige rnliggender, Poul Kjalke, senere politimester<br />
på Bornholn.<br />
90 sekuder<br />
Foran donmeren fik hver mand halvendet minur. Thi kendes for ret ....<br />
bang! .... dennæste. Halvandet minut.90 sekunder, son fornogle betød døden.<br />
En af den var <strong>Thor</strong> <strong>Vang</strong>.<br />
Alle indankede afgørelsen forHøiesteret, hvis formand inden retten blev<br />
srmlet udtnæ sin fulde sympåti for kohmu*dovæ.<br />
Højesterets kærernålsudvålg stådf€stede int€meringeme, uden at de internerede<br />
fik lejlighed ril * fremføre deres synspunkær for retten, og uden<br />
at deres forsvarer fik det.<br />
Lelliø<br />
<strong>Thor</strong>var sportsnand.I Horserød arr:ngerede han gymnåstik og boks€træning<br />
{or kammeraterne. Han ville være i fin, fysisk {om. Senere, under et<br />
lejrophold, hvor forholdene varfrygtelige, fonsanehd en tid tr-ningen,<br />
160