Forslag til indsatsplan for kildeplads XIII og XIV - Herlev Kommune
Forslag til indsatsplan for kildeplads XIII og XIV - Herlev Kommune
Forslag til indsatsplan for kildeplads XIII og XIV - Herlev Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KØBENHAVNS ENERGI,<br />
GLADSAXE KOMMUNE OG HERLEV KOMMUNE<br />
Fedt mose<br />
Tipperup å<br />
Smør mose<br />
Kags å<br />
Kags mose<br />
Gynge mose<br />
INDSATSPLAN FOR OPLANDET TIL<br />
KILDEPLADS <strong>XIII</strong> OG KILDEPLADS <strong>XIV</strong><br />
TO AF KØBENHAVNS ENERGIS KILDEPLADSER UNDER<br />
VÆRKET VED ISLEVBRO<br />
BILAG 1: TEKNISK RAPPORT<br />
Utterslev mose
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Rådgiver:<br />
Hedeselskabet<br />
Miljø <strong>og</strong> Energi A/S<br />
Ringstedvej 20<br />
4000 Roskilde<br />
Telefon 46 30 03 10<br />
Telefax 46 30 03 11<br />
Sag nr. 364-05031<br />
Projektleder Ole Frimodt<br />
Kvalitetssikring: Anne Steensen Blicher<br />
Udarbejdet af: Hans Chr. Loer Hansen<br />
Ole Frimodt<br />
Godkendt Anne Steensen Blicher<br />
Udgivet 9. december 2005
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
1 INDLEDNING ..........................................................................................4<br />
2 BESKRIVELSE AF GENERELLE FORHOLD...................................5<br />
2.1 Arealanvendelsen...................................................................................5<br />
2.2 Overordnet historik................................................................................5<br />
2.3 Vandindvinding .....................................................................................6<br />
2.4 Drikkevandsinteresser <strong>og</strong> indsatsområder .............................................9<br />
2.5 Særlige <strong>for</strong>hold ......................................................................................9<br />
3 HYDROGEOLOGI OG GRUNDVANDSKEMI ................................11<br />
3.1 Geol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold ..............................................................................11<br />
3.2 Hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold.....................................................................14<br />
3.3 Grundvandskemi - naturligt <strong>for</strong>ekommende stoffer ............................17<br />
3.4 Grundvandskemi - miljøfremmede stoffer ..........................................21<br />
3.4.1 Klorerede stoffer .......................................................................21<br />
3.4.2 Klorerede stoffer - <strong>for</strong>deling af enkeltkomponenter ................24<br />
3.4.3 Øvrige miljøfremmede stoffer...................................................25<br />
4 SÅRBARE OMRÅDER .........................................................................26<br />
5 FORURENINGSKILDER.....................................................................28<br />
5.1 Klorerede opløsningsmidler ................................................................28<br />
5.2 Andre <strong>for</strong>ureningskilder ......................................................................30<br />
5.2.1 Benzin <strong>og</strong> oliestoffer herunder MTBE......................................30<br />
5.2.2 Pesticider...................................................................................31<br />
5.2.3 Nitrat .........................................................................................33<br />
5.2.4 Vejsalt .......................................................................................33<br />
5.2.5 Spildevandsanlæg......................................................................34<br />
5.2.6 Eksisterende virksomheder .......................................................34<br />
5.2.7 Boringer <strong>og</strong> brønde ...................................................................36<br />
5.2.8 Lossepladser..............................................................................36<br />
6 KONCEPTUELLE MODELLER.........................................................37<br />
6.1 Konceptuel model langs Kagsåen........................................................37<br />
6.2 Konceptuel model fra Mørkhøj <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong>.............................40<br />
6.3 Konceptuel model langs <strong>Herlev</strong> Hovedgade .......................................42<br />
7 RISIKOVURDERING OG INDSATSMULIGHEDER .....................44<br />
7.1 Klorerede opløsningsmidler ................................................................44<br />
7.1.1 Område A: Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter ....................44<br />
7.1.2 Område B: <strong>Herlev</strong> Hovedgade <strong>og</strong> Synfonivej...........................46<br />
7.1.3 Område C: Resten af oplandet <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>.......48<br />
7.1.4 Klorede opløsningsmidler - indsatsens juridiske rammer .........49<br />
7.2 Andre <strong>for</strong>ureningskilder ......................................................................50<br />
7.2.1 Benzin <strong>og</strong> oliestoffer herunder MTBE......................................50<br />
7.2.2 Pesticider...................................................................................52
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
2<br />
7.2.3 Vejsalt ....................................................................................... 54<br />
7.2.4 Spildevandsanlæg...................................................................... 57<br />
7.2.5 Virksomheder............................................................................ 58<br />
7.2.6 Boringer <strong>og</strong> brønde ................................................................... 58<br />
7.2.7 Lossepladser.............................................................................. 59<br />
8 REFERENCER....................................................................................... 60<br />
BILAGSLISTE<br />
Bilag 2-1: Arealanvendelse<br />
Bilag 2-2: Drikkevandsinteresser<br />
Bilag 2-3: Indsatsområder<br />
Bilag 2-4: Områder med særlige restriktioner<br />
Bilag 3-1: Top<strong>og</strong>rafisk overflade <strong>og</strong> jordart<br />
Bilag 3-2: Mægtighed af lerdæklag<br />
Bilag 3-3: Beliggenhed af kalkoverfladen<br />
Bilag 3-4: Trykniveau i primært grundvandsmagasin 1999<br />
Bilag 3-5: Trykniveau i primært grundvandsmagasin 2003<br />
Bilag 3-6: Gradient<strong>for</strong>hold<br />
Bilag 3-7: Magasin<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> det primære kalkmagasin<br />
Bilag 3-8: Nettonedbør<br />
Bilag 3-9: Infiltration <strong>til</strong> første vandmættede magasin<br />
Bilag 3-10: Nitrat i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-11: Jern i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-12: Sulfat i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-13: Forvitringsindeks i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-14: Vandtype i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-15: Klorid i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-16: Nikkel i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-17: NVOC i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-18: Klorerede stoffer (sum) i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-19: Tidsserier <strong>for</strong> klorerede stoffer i boringer<br />
Bilag 3-20: Fund af klorerede stoffer <strong>for</strong>delt på enkelt stoffer<br />
Bilag 3-21: Pesticider (sum) i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-22: BAM i grundvandsmagasin
Indsatsplan<br />
Bilag 3-23: Oliestoffer (sum) i grundvandsmagasin<br />
Bilag 3-24: MTBE i grundvandsmagasin<br />
Bilag 4-1: Sammens<strong>til</strong>ling af infiltration <strong>og</strong> lerdæklag<br />
Bilag 4-2: Sårbarhed på baggrund af SI-ajour<br />
Bilag 5-1: Forureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer<br />
Bilag 5-2: V1- <strong>og</strong> V2-kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer<br />
- Fundtype<br />
Bilag 5-3: V1- <strong>og</strong> V2-kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer -<br />
Lokalitetsnavn<br />
Bilag 5-4: V1- <strong>og</strong> V2-kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer<br />
- Lokalitetstype<br />
Bilag 5-5: V1- <strong>og</strong> V2-kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer<br />
- Vidensniveau<br />
Bilag 5-6: Nyere <strong>for</strong>ureninger indberettet af kommunerne med fund af klorerede stoffer<br />
Bilag 5-7: Mørkhøj Erhvervakvarter - Andre <strong>for</strong>ureningslokaliteter med fund af klorerede<br />
stoffer<br />
Bilag 5-8: Forureningslokaliteter med fund af MTBE<br />
Bilag 5-9: Gamle grusgravsområder <strong>og</strong> fyldpladser<br />
Bilag 6-1: Placering af geol<strong>og</strong>iske profilsnit<br />
Bilag 6-2: Geol<strong>og</strong>isk tolkning af profilsnit<br />
3
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
1 INDLEDNING<br />
Denne rapport er den første af to bilagsrapporter <strong>til</strong> ”<strong>Forslag</strong> <strong>til</strong> Indsatsplan <strong>for</strong> oplandet <strong>til</strong><br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong>”. Rapporten giver en beskrivelse af generelle <strong>for</strong>hold,<br />
områdets hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> grundvandskemi, sårbare områder <strong>og</strong> <strong>for</strong>ureningskilder. Endvidere<br />
præsenteres konceptuelle modeller, risikovurdering <strong>og</strong> indsatsmuligheder.<br />
Rapporten indeholder følgende beskrivelser, som er en del af de elementer en <strong>indsatsplan</strong><br />
skal indeholde i henhold <strong>til</strong> Bekendtgørelse om <strong>indsatsplan</strong>er:<br />
1. Arealanvendelsen i indsatsområdet.<br />
2. Kildepladser, <strong>kildeplads</strong>zoner <strong>og</strong> grundvandsdannende oplande.<br />
3. En vurdering af alle kendte <strong>for</strong>ureningskilder, herunder flade-, linie- <strong>og</strong> punktkilder.<br />
4. Alle de områder, der er kortlagt som særlig følsomme over <strong>for</strong> en eller flere typer af <strong>for</strong>urening<br />
med angivelse af, hvilken eller hvilke typer af <strong>for</strong>urening, det pågældende område er<br />
følsomt over <strong>for</strong>.<br />
4
2 BESKRIVELSE AF GENERELLE FORHOLD<br />
Indsatsplan<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> udgøres af hhv. 9 <strong>og</strong> 5 boringer placeret i ådalen langs Kagså med<br />
en indbyrdes afstand på 1,5 km. Kagså udgør på denne strækning grænsen mellem <strong>Herlev</strong><br />
<strong>og</strong> Gladsaxe kommuner.<br />
2.1 Arealanvendelsen<br />
Arealanvendelsen i området omkring de to <strong>kildeplads</strong>er udgøres hovedsagligt af bymæssige<br />
områder med lokale industrikvarterer; navnlig Bagsværd, Gladsaxe-, Mørkhøj- <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong><br />
industrikvarter. <strong>Kommune</strong>grænsen mellem Gladsaxe <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> kommuner følger Kagså,<br />
der har sit udspring ved Fedt- <strong>og</strong> Smørmosen nord <strong>for</strong> Hjortespring, jf Figur 2.1 <strong>og</strong> <strong>til</strong>svarende<br />
Bilag 2-1.<br />
Fedt mose<br />
Tipperup å<br />
Smør mose<br />
Kags å<br />
Kags mose<br />
Figur 2.1: Arealanvendelse i området omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Forskellige rekreative områder, skov, sportsanlæg samt landbrugsarealer optræder lokalt i<br />
mellem de bebyggede arealer.<br />
2.2 Overordnet historik<br />
Gynge mose<br />
Utterslev mose<br />
Ind<strong>til</strong> århundredeskiftet var <strong>Herlev</strong>-Gladsaxe området decideret landbrugsområde, men efter<br />
første Verdenskrig <strong>og</strong> frem mod udstykningen <strong>til</strong> byområder, var der en markant vækst i<br />
områdets gartneriaktiviteter.<br />
Trods hovedstadens befolkningsvækst i begyndelsen af århundredet var området ikke<br />
attraktivt <strong>for</strong> <strong>til</strong>flyttere. I første halvdel af 1930´erne t<strong>og</strong> udstykningerne d<strong>og</strong> fart. Det var<br />
5
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
traktivt <strong>for</strong> <strong>til</strong>flyttere. I første halvdel af 1930´erne t<strong>og</strong> udstykningerne d<strong>og</strong> fart. Det var<br />
kolonihavehuse, der prægede de første bebyggelser, bl.a. <strong>for</strong>di depressionen <strong>og</strong> den afsides<br />
beliggenhed i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> de to jernbanestrækninger <strong>til</strong> hhv. Frederikssund <strong>og</strong> Værløse gjorde<br />
det umuligt at afsætte grundene <strong>til</strong> selvbyggere. I årenes løb kom der d<strong>og</strong> flere <strong>og</strong> flere<br />
selvbyggere <strong>og</strong> dermed fulgte helårsbeboelse <strong>og</strong> i perioden 1950-1970 især rækkehuse samt<br />
større almennyttige- <strong>og</strong> sociale boligbebyggelser. Udbygningen <strong>for</strong>egik <strong>og</strong>så i gamle lavbunds-<br />
<strong>og</strong> moseområder der enten blev opfyldt, eller som var tørlagt, som følge af indvindingen<br />
på <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Industrikvartererne blev udbygget i samme periode som boligområderne. I Gladsaxe med<br />
Gladsaxe Industrikvarter som det første, der var fuldt udbygget i slutningen af 1950´erne,<br />
Bagsværd Industrikvarter sandsynligvis i samme periode, hvorefter udstykningen af Mørkhøj<br />
Erhvervskvarter påbegyndtes. I <strong>Herlev</strong> er der tre deciderede industriområder, området<br />
sydvest <strong>for</strong> <strong>Herlev</strong> Station der påbegyndtes i 1947, området umiddelbart vest/sydvest <strong>for</strong><br />
Kildeplads <strong>XIII</strong>, hvor udstykningen påbegyndtes i 1950’erne, <strong>og</strong> området mellem jernbanen<br />
<strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> Hovedgade vest <strong>for</strong> Marielundsvej 1,2 .<br />
2.3 Vandindvinding<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Kilde <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> udgør 2 af 8 <strong>kildeplads</strong>er i området "Kilderne" under Vandværket ved<br />
Islevbro. Kildepladserne er etableret i hhv. 1897 <strong>og</strong> 1905.<br />
Flere af <strong>kildeplads</strong>erne under dette vandværk er blevet lukket permanent eller midlertidigt<br />
på grund af <strong>for</strong>urening. Indvindingen på de to <strong>kildeplads</strong>er var i perioden 1990 <strong>til</strong> 2000 1,6-<br />
1,8 mio. m 3 pr. år (ca. 85 % fra Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> 15 % fra Kildeplads <strong>XIV</strong>, jf. Figur 2.2),<br />
hvor den samlede indvinding <strong>til</strong> Islevbro <strong>for</strong> 2001 udgjorde ca. 6,1 mio. kubikmeter. Kildepladserne<br />
leverede således en betydelig mængde af det vand, som på daværende tidspunkt<br />
blev behandlet på dette vandværk.<br />
I 2000 fik Københavns Energi gennemført en undersøgelse baseret på en matematisk<br />
grundvandsmodel, som skulle belyse risikoen <strong>for</strong> <strong>for</strong>urening af <strong>kildeplads</strong>erne fra <strong>for</strong>ureningskilder<br />
i oplandet. På baggrund af modelberegninger blev der udarbejdet anbefalinger<br />
omkring den fremtidige indvindingsstørrelse <strong>og</strong> <strong>for</strong>deling på de to <strong>kildeplads</strong>er. Konklusionen<br />
gik i korthed ud på, at indvindingen fra 2000 kunne fastholdes, idet det d<strong>og</strong> blev anbefalet,<br />
at flytte en del af indvindingen fra Kilde <strong>XIII</strong> <strong>til</strong> Kilde <strong>XIV</strong>. Herudover blev det anbefalet<br />
at skærpe overvågningen i oplandet ved etablering af 1-2 moniteringsboringer mellem<br />
Kilde <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe Erhvervskvarter.<br />
Da <strong>kildeplads</strong>erne var renoveringsmodne iværksatte Københavns Energi i perioden 2002-<br />
2004 en gennemgribende renovering af indvindingsanlæggene på begge <strong>kildeplads</strong>er. Der<br />
blev etableret nye boringer <strong>og</strong> det daværende vakuumsystem, hvor vandet blev suget via et<br />
centralt vakuumanlæg, blev ændret <strong>til</strong> et tryksystem med dykpumper i de enkelte boringer.<br />
Tryksystemet muliggør en styring af indvindingen <strong>og</strong> dennes <strong>for</strong>deling på de enkelte boringer.<br />
På grund af renoveringen faldt indvindingsmængden i perioden frem <strong>til</strong> 2004. Indvindingen<br />
på Kildeplads <strong>XIV</strong> er herefter øget <strong>til</strong> 0,6 mio. m 3 /år dvs. 2-3 gange større end den<br />
oprindelige indvinding.<br />
6
Indsatsplan<br />
Ved de indledende kontrolanalyser af indvindingsboringerne efter renoveringen blev det<br />
konstateret, at de tre midterste af de fem sydligste boringer ned mod Frederikssundsvejen på<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> var <strong>for</strong>urenet med et væsentligt indhold af vinylklorid <strong>og</strong> cis-1,2dichlorethylen<br />
(5-45 μg/l). Boringerne er herefter taget ud af drift. Københavns Energi<br />
overvejer at genoptage indvindingen på de sydlige boringer som afværgepumpning <strong>for</strong> at<br />
hindre en spredning <strong>til</strong> de øvrige boringer.<br />
I 2002 blev der indgået en rammeaftale mellem Københavns Amt, Miljøkontrollen i København<br />
(som grundvandsmyndighed) <strong>og</strong> Københavns Energi om indvinding i området<br />
"Kilderne". Rammen <strong>for</strong> hele området udgør 4,5 mio. m 3 årligt. For Kilde <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> opereres<br />
med en fremtidig indvinding på 1.740.000 m 3 årligt. Med udgangspunkt heri ansøgte<br />
Københavns Energi i 2003 Københavns Amt om en <strong>for</strong>nyet 30 årig <strong>til</strong>ladelse med en <strong>for</strong>deling<br />
på 1,3 mio. m 3 årligt på Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> 0,6 mio. m 3 på Kildeplads <strong>XIV</strong>. Københavns<br />
Amt har med henvisning <strong>til</strong> den konstaterede <strong>for</strong>urening på Kildeplads <strong>XIII</strong> endnu<br />
ikke behandlet ansøgningen om ny indvindings<strong>til</strong>ladelse.<br />
Indvundet [mio. m 3 /år]<br />
2.00<br />
1.80<br />
1.60<br />
1.40<br />
1.20<br />
1.00<br />
0.80<br />
0.60<br />
0.40<br />
0.20<br />
0.00<br />
1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004<br />
Årstal<br />
Figur 2.2: Indvundet vandmængde på Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> fra 1980 – 2004.<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
Kildeplads <strong>XIV</strong><br />
<strong>Herlev</strong> Vandværk<br />
<strong>Herlev</strong> fik sit første vandværk i 1905. Det blev placeret på Ålbrovej (nu Tårnvænget) <strong>og</strong><br />
blev først afløst i 1924 af en boring på den nuværende vandværksgrund ved Tornerosevej.<br />
<strong>Herlev</strong> Vandværk lukkede i 1992 på grund af <strong>for</strong>ekomst af klorerede opløsningsmidler. I<br />
2000 <strong>til</strong>bagekaldte kommunen i <strong>for</strong>længelse heraf indvindings<strong>til</strong>ladelsen <strong>til</strong> indvinding af<br />
250.000 m 3 grundvand <strong>til</strong> kommunens vandværk. Baggrunden her<strong>for</strong> var, at en genåbning<br />
af vandværket inden <strong>for</strong> en overskuelig fremtid ikke var realistisk.<br />
Gladsaxe <strong>Kommune</strong><br />
I 2003 blev der i Gladsaxe <strong>Kommune</strong> indvundet ca. 1.0 mio. m 3 grundvand ligeligt <strong>for</strong>delt<br />
på <strong>kildeplads</strong>erne <strong>til</strong> Bagsværd <strong>og</strong> Søborg vandværker.<br />
Københavns Amts afværge på Vadstrupvej<br />
Ud over de nævnte indvindinger <strong>for</strong>egår der en afværgepumpning ved Grusgraven <strong>og</strong><br />
Vadstrupvej i et større sammenhængende sekundært magasin. Afværgepumpningen blev<br />
7
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
etableret i 1993 over<strong>for</strong> en grundvands<strong>for</strong>urening med klorerede opløsningsmidler. I 2000<br />
blev anlægget udvidet <strong>og</strong> optimeret med bl.a. et reinfiltrationsanlæg.<br />
Beregnede oplande i interesseområdet<br />
Københavns Amt har med udgangspunkt i deres regionale grundvandsmodel bestemt indvindingsoplande<br />
<strong>til</strong> samtlige vand<strong>for</strong>syninger <strong>og</strong> afværgeanlæg. Ved bestemmelserne er den<br />
gennemsnitlige indvinding i perioden 1991-1999 anvendt. Resultatet heraf er præsenteret i<br />
Figur 2.3. Herudover er der i figuren præsenteret de <strong>til</strong>hørende tolkede indvindings-oplande<br />
<strong>for</strong> vand<strong>for</strong>syningerne ved Søborg <strong>og</strong> Bagsværd Vandværker samt ved Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>XIV</strong>.<br />
8<br />
Opland Bagsværd vandværk<br />
Opland Kilde XII <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Opland Søborg<br />
vandværk<br />
Figur 2.3 Modelbaserede indvindingsoplande baseret på KAM2004. Her<strong>til</strong> er indlagt oplandene <strong>for</strong><br />
vandværkerne ved Bagsværd <strong>og</strong> Søborg som er angivet i Gladsaxe <strong>Kommune</strong>s vand<strong>for</strong>syningsplan 3 .<br />
Det erkendes af figuren, at området er kraftigt påvirket af vandindvinding relateret <strong>til</strong> både<br />
vand<strong>for</strong>synings<strong>for</strong>mål samt afværge. Det fremgår desuden, at oplandene ligger tæt op af<br />
hinanden <strong>og</strong> at der er et overlap i flere indvindingsoplande. Dette er resultatet af en massiv<br />
indvinding i området.<br />
Foruden vandindvinding ved Søborg <strong>og</strong> Bagsværd Vandværker er områdets nordøstlige del<br />
påvirket af indvinding ved Ermelundsværket <strong>og</strong> Bregnegårdaværket. Nordvest <strong>for</strong> Kildeplads<br />
<strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> <strong>for</strong>egår der indvinding ved Harreskov Vandværk <strong>og</strong> Tipperup <strong>kildeplads</strong><br />
samt ved lokaliteten ”Grusgraven”. Vest <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> findes en række afværgeanlæg<br />
<strong>og</strong> vand<strong>for</strong>syninger – navnlig Ejby losseplads, Knapholm afværge, Bleggården<br />
vaskeri <strong>og</strong> kilderne VI, VII, VIII <strong>og</strong> X. I den sydøstlige del af området er indvindingen<br />
mindre intensiv <strong>og</strong> afstrømningen sker her gennem bl.a. Utterslev Mose.
Indsatsplan<br />
I nærværende rapport er fokus knyttet <strong>til</strong> indvindingerne ved Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> samt<br />
arealanvendelsen <strong>og</strong> <strong>for</strong>ureningsfund i oplandet her<strong>til</strong>. Der<strong>for</strong> er der i den resterende del af<br />
rapporten alene medtaget oplysninger inden<strong>for</strong> det samlede indvindingsopland <strong>for</strong> Kildeplads<br />
<strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> på figurer <strong>og</strong> bilag.<br />
2.4 Drikkevandsinteresser <strong>og</strong> indsatsområder<br />
Københavns Amt <strong>og</strong> Københavns <strong>Kommune</strong> har som det fremgår af Bilag 2-2 udpeget størstedelen<br />
af området omkring Kilde <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> som område med drikkevandsinteresse.<br />
Den nordlige del af indvindingsoplandet er udpeget <strong>til</strong> område med særlige drikkevandsinteresser,<br />
mens arealet i en radius af 500 meter fra indvindingsboringerne på Kilde <strong>XIII</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>XIV</strong> er udpeget som <strong>kildeplads</strong>zone/beskyttelseszone.<br />
Københavns Amt prioriterer både områder med særlige drikkevandsinteresser <strong>og</strong> områder<br />
med drikkevandsinteresser, herunder <strong>kildeplads</strong>zonerne, med hensyn <strong>til</strong> oprydning <strong>og</strong> afværge<strong>for</strong>anstaltninger.<br />
På baggrund af udpegningen af områder med drikkevandsinteresser har Københavns Amt<br />
<strong>for</strong>etaget en prioritering af den efterfølgende indsatskortlægning (Bilag 2-3). Amtet har<br />
besluttet at påbegynde fase 1 kortlægning af grundvandsressourcen (på baggrund af eksisterende<br />
data) i indsatsområde 2c i 2005, da der vil være arbejdsmæssige <strong>for</strong>dele ved at kortlægge<br />
område 2b <strong>og</strong> 2c sammen. D<strong>og</strong> vil færdiggørelsen af fase 1 kortlægning i område 2b<br />
blive prioriteret højest, i <strong>til</strong>fælde af et større ressource<strong>for</strong>brug end <strong>for</strong>ventet.<br />
2.5 Særlige <strong>for</strong>hold<br />
Ud fra de in<strong>for</strong>mationer der har kunnet indhentes om kommune- <strong>og</strong> lokalplaner, er der ikke<br />
<strong>for</strong>hold der påvirker en eventuel grundvandsbeskyttende planlægning direkte. Gladsaxe<br />
<strong>Kommune</strong>plan indeholder d<strong>og</strong> ambitioner i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at sikre mulighed <strong>for</strong> <strong>for</strong>nyelse <strong>og</strong><br />
omdannelse af den eksisterende, udtjente fabriksbebyggelse i Gladsaxe <strong>og</strong> Bagsværd Industrikvarterer<br />
– en målsætning der godt kan gå i spænd med grundvandsbeskyttelsen.<br />
Københavns Amt har i Regionplanen udpeget områder med særlige begrænsninger på vandindvindingen<br />
af hensyn <strong>til</strong> naturinteresser (Bilag 2-4).I indvindingsoplandet <strong>til</strong> Kilde <strong>XIII</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>XIV</strong> er det nordlige område omkring Hjortespringskilen <strong>og</strong> et mindre område mod syd<br />
omkring Fæstningskanalen (Vestvolden) udpeget. I de udpegede områder kan der som hovedregel<br />
ikke meddeles nye vandindvindings<strong>til</strong>ladelser. Eksisterende indvindings<strong>til</strong>ladelser<br />
kan kun <strong>for</strong>nys, hvis amtet ud fra tekniske, økonomiske eller vandkvalitetsmæssige <strong>for</strong>hold<br />
vurderer, at det ikke er muligt at placere indvindingen uden <strong>for</strong> områder med særlige begrænsninger<br />
på vandindvindingen.<br />
9
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Figur 2.4: Kagså ved Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
10
3 HYDROGEOLOGI OG GRUNDVANDSKEMI<br />
3.1 Geol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold<br />
Indsatsplan<br />
Området er karakteriseret som et morænelandskab fra sidste istid med overvejende lerbund<br />
4 . Vandløbene <strong>og</strong> moseområderne ligger generelt lavt i området, hvor bl.a. Kagså ses<br />
som en ådal at gennemskære terrænet med en beliggenhed i kote 20-25, jf. Figur 3.1. Terrænkoten<br />
omkring Smør- <strong>og</strong> Fedtmosen, der er beliggende i interesseområdets nordøstlige<br />
del, er ligeledes 20-25. Mod syd falder terrænet langs vandløbet <strong>og</strong> når kote 10 omkring<br />
Kagsmosen. Omkring Gyngemosen i interesseområdets sydøstlige hjørne er terrænkoten<br />
omkring 20 <strong>og</strong> der konstateres et svagt fald mod Utterslev mose der er beliggende i 15-20.<br />
Der konstateres lokale terrænstigninger mellem vandløbene <strong>og</strong> navnlig nordøst <strong>for</strong> Gyngemosen<br />
er terrænet beliggende i kote 45-50. Tilsvarende er terrænet stigende øst <strong>og</strong> vest <strong>for</strong><br />
Kagså <strong>og</strong> når kote 35-40.<br />
De lavtliggende områder langs recipienterne er terrænnært karakteriseret ved en sandet jordart,<br />
mens de højere liggende områder er karakteriseret ved en leret jordart. Figur 3.1 er<br />
ligeledes præsenteret i Bilag 3-1.<br />
Smør mose<br />
Fedt mose<br />
Tibberup å<br />
Kags å<br />
Kags mose<br />
Gynge mose<br />
Utterslev<br />
mose<br />
Figur 3.1: Top<strong>og</strong>rafiske kurver præsenteret på jordartskort <strong>for</strong> området omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
(efter Bilag 3-1)<br />
Den kvartære lagpakke er overordnet beskrevet ved fem geol<strong>og</strong>iske lag vekslende mellem<br />
moræneler <strong>og</strong> smeltevandssand/grus. I <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> naturlig beskyttelse af grundvandsmagasinet<br />
har dæklaget over magasinet stor betydning, idet <strong>for</strong>ureningsstoffer er <strong>til</strong>bøjelige <strong>til</strong> at<br />
bindes <strong>og</strong> dermed <strong>til</strong>bageholdes i lerlagene. I Figur 3.2 er den akkumulerede lerlagstykkelse<br />
Terræn<br />
Jordart<br />
11
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
præsenteret <strong>for</strong> området på baggrund af Københavns Amts geol<strong>og</strong>iske model. Tykkelsen af<br />
lerdæklaget over området viser betydelige variationer <strong>og</strong> dermed områder med større <strong>og</strong><br />
mindre grad af naturlig beskyttelse. Den laveste dæklagstykkelse findes langs Kagså ned <strong>til</strong><br />
Kagsmosen, hvor lerlaget er borteroderet <strong>og</strong> terrænet er lavtliggende. Her er lerdæklaget<br />
gennemgående mindre end 10 meter <strong>og</strong> flere lokale områder udviser mindre end 5 meter<br />
lerdæklag. De største lermægtigheder findes i området, hvor terrænkoten ligger højt. Således<br />
er mægtigheden af lerdæklaget stigende fra Kagså mod vest <strong>og</strong> øst <strong>og</strong> området er uden<br />
<strong>for</strong> Kagså lavningen generelt karakteriseret ved et lerdæklag på mere end 15 meter.<br />
Figur 3.2: Tykkelsen af lerdæklaget over det primære magasin i området omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
(efter Bilag 3-2)<br />
Kalken er den primære magasinbjergart <strong>for</strong> områdets <strong>kildeplads</strong>er <strong>og</strong> udgøres af Danienkalk.<br />
Kalkoverfladen ligger lokalt omkring Kildeplads <strong>XIV</strong> i kote -5 <strong>til</strong> 0 <strong>og</strong> hælder mod øst <strong>og</strong><br />
syd, jf. Figur 3.3. Omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> er kalkoverfladen beliggende i kote -20. I interesseområdets<br />
nordøstlige del findes en lokal sænkning i kalkoverfladen <strong>til</strong> et minimumsniveau<br />
beliggende i kote -30.<br />
12<br />
Smør mose<br />
Kags å<br />
Kags mose<br />
Gynge mose<br />
Utterslev<br />
mose
Indsatsplan<br />
Figur 3.3: Beliggenhed af kalkoverfladen i området omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> (efter Bilag 3-3)<br />
Figur 3.4: Kildeplads <strong>XIV</strong> ligger i et åbent område langs Kagså<br />
13
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
3.2 Hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold<br />
I interesseområdets nordvestlige del omkring Hjortespring <strong>og</strong> Smør- <strong>og</strong> Fedtmosen findes et<br />
regionalt grundvandsskel, der skiller grundvandsstrømningen i en sydøstlig retning mod<br />
Øresund <strong>og</strong> en vestlig strømningsretning mod Roskilde fjord. Oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne<br />
grænser i nord op <strong>til</strong> dette grundvandsskel. Grundvandet strømmer således gennem interesseområdet<br />
fra nordvest mod syd <strong>og</strong> øst, jf. Figur 3.5.<br />
I Bilag 3-4 findes det hydrauliske trykniveau <strong>for</strong> 1999 ligeledes præsenteret. Det fremgår af<br />
de to bilag, at der er i 1999 optrådte en lokalt større sænkning omkring kildefelterne, som<br />
kan være <strong>for</strong>årsaget af den på det tidspunkt større indvinding på <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>. Indvindingen<br />
fra de to <strong>kildeplads</strong>er var i 1999 ca. 1,8 mio. m 3 som blev neddroslet <strong>til</strong> ca. 1 mio. m 3 i<br />
2003. Overordnet er strømningsretningerne d<strong>og</strong> sammenfaldende <strong>og</strong> der ses kun mindre<br />
variationer.<br />
Indvindingsoplandet <strong>til</strong> de to <strong>kildeplads</strong>er er beregnet med Københavns Amts regionale<br />
grundvandsmodel, KAM2004, <strong>og</strong> er baseret på en middelindvinding fra 1991-1998. Indvindingen<br />
er således hhv. ca. 1,5 mio. m 3 /år fra Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> 0,2 mio. m 3 /år fra Kildeplads<br />
<strong>XIV</strong>. De beregnede indvindingsoplande er præsenteret sammen med potentiale<strong>for</strong>holdene<br />
i Figur 3.5. Det fremgår at indvindingsoplandet <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> omslutter oplandet<br />
<strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong> (markeret med prikket streg) som er betinget af den markant større indvinding<br />
på <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>. Oplandets udbredelse er afhængig af den indvundne vandmængde<br />
<strong>og</strong> en reduktion i indvindingen vil påvirke udbredelsen, men kun i begrænset grad<br />
oplandets retning.<br />
Figur 3.5: Hydraulisk trykniveau i det primære grundvandsmagasin, Kbh. Amt 2003 (Bilag 3-5)<br />
14
Indsatsplan<br />
Den intensive udnyttelse af grundvandsressourcen i regionen har desuden resulteret i en<br />
generel sænkning af grundvandsstanden i det primære magasin. I Figur 3.6 er præsenteret<br />
afsænkningen i perioden 1914 <strong>til</strong> 1999. Figuren er baseret på <strong>for</strong>skellen i det regionale<br />
potentialekort fra 1914 <strong>og</strong> 1999. Af figuren konstateres en tydelig afsænkning omkring<br />
<strong>kildeplads</strong>erne som følge af den intensiverede indvinding. Ved Kildeplads <strong>XIII</strong> er afsænkningen<br />
omkring 10 meter i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> <strong>til</strong>standen i 1914, mens afsænkningen ved Kildeplads<br />
<strong>XIV</strong> er omkring 2 meter.<br />
Figur 3.6: Potentiale sænkning i det primære grundvandsmagasin i perioden 1914 <strong>til</strong> 1999<br />
Det primære kalkmagasin i området er generelt højt ydende med en transmissivitet på 1-<br />
10⋅10 -3 m 2 /s.<br />
I den østlige del af interesseområdet hvor kalkoverfladen dykker, findes sekundære sandmagasiner<br />
med en mægtighed på mere end 20 meter. Øst <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> er mægtigheden<br />
af det sekundære sandmagasin 15-20 meter, men længere mod syd i interesseområdets<br />
sydvestlige hjørne, er mægtigheden af det sekundære magasin under 5 meter. I interesseområdets<br />
sydøstlige hjørne er mægtigheden af det sekundære sandmagasin generelt under 10<br />
meter.<br />
Nettonedbøren <strong>for</strong> perioden 1990-1999 er beregnet som nedbøren fratrukket aktuel <strong>for</strong>dampning,<br />
ligger generelt på 300-500 mm pr. år i området, Bilag 3-8. Enkelte områder,<br />
navnlig omkring moseområderne, findes væsentlig lavere nettonedbør pga. den større aktuelle<br />
<strong>for</strong>dampning fra vandoverfladen. Infiltrationen, der her er defineret som den vand-<br />
15
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
mængde der <strong>for</strong>lader rodzonen <strong>og</strong> når det først vandmættede lag, er i området bestemt på<br />
baggrund af en regional vandbalanceberegning ud fra nettonedbøren fratrukket overjordisk<br />
afstrømning <strong>og</strong> interflow i terrænnære dræn. Infiltrationen er præsenteret i Figur 3.7 <strong>og</strong><br />
bilag 3-9. Infiltrationen er væsentlig lavere end nettonedbøren. I hele den sydvestlige del af<br />
interesseområdet ligger infiltrationen i intervallet 100-200 mm pr. år, mens der lokalt i den<br />
nordøstlige del af området findes områder med en infiltration større end 200 mm pr. år.<br />
Omkring vådområderne er infiltrationen lav pga. den <strong>til</strong> tider negative <strong>til</strong>strømning, hvilket<br />
<strong>og</strong>så fremgår af infiltrationskortet.<br />
Figur 3.7: Infiltration i området (efter Bilag 3-9)<br />
Fratrækkes terrænkoten potentialet opnås der et tema over de områder, hvor muligheden <strong>for</strong><br />
opadrettet gradient er størst. I Bilag 3-6 er temaet præsenteret. Det fremgår heraf at der omkring<br />
moserne ved Hjortespring, Gyngemose, Utterslev mose er opadrettede gradient<strong>for</strong>hold.<br />
Ligeledes udviser en stor del af det syd-vestlige interesseområdet opadrettede gradient<strong>for</strong>hold.<br />
Områder med muligheder <strong>for</strong> opadrettede gradient<strong>for</strong>hold er alle beliggende i<br />
områder hvor terrænet er lavtliggende.<br />
Sluttelig er magasin<strong>for</strong>holdene i det primære kalkmagasin præsenteret i Figur 3.8. Heraf<br />
erkendes det, at magasinet overordnet er spændt i området, men der optræder et enkelt område<br />
inden <strong>for</strong> indvindingsoplandet nordlige del, hvor magasinet er frit. Områder med potentielt<br />
frie magasin<strong>for</strong>hold er beliggende i et sydøstgående strøg i den vestlige del af ind-<br />
16
Indsatsplan<br />
vindingesoplandet samt lokalt omkring de frie magasiner. Overordnet set er både tematiseringen<br />
af magasin- <strong>og</strong> potentiale<strong>for</strong>hold behæftet med usikkerheder, bl.a. er det ikke sandsynligt<br />
at der <strong>for</strong>ekommer opadrettet gradient ved <strong>kildeplads</strong>erne i driftssituationer.<br />
Figur 3.8: Magasin<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> det primære kalkmagasin (efter Bilag 3-7)<br />
3.3 Grundvandskemi - naturligt <strong>for</strong>ekommende stoffer<br />
De grundvandskemiske <strong>for</strong>hold beskrives i det følgende på baggrund af et udtræk fra Københavns<br />
Amts GeoGis-database. Dataene omfatter såvel vandanalyser fra de primære <strong>og</strong><br />
sekundære magasin. Temakort <strong>for</strong> hver af de beskrevne parametre er de seneste analyseresultater<br />
præsenteret i Bilag 3-10 <strong>til</strong> Bilag 3-17.<br />
Nitrat (Bilag 3-10)<br />
Nitratkoncentrationerne er generelt lave set i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> drikkevandskvalitetskravet på 50<br />
mg/l. På <strong>kildeplads</strong>erne er værdierne under 1 mg/l. En enkelt analyse mellem <strong>kildeplads</strong>erne<br />
udviser en koncentration på op <strong>til</strong> 10 mg/l. Forhøjede koncentrationer findes kun lokalt i<br />
boringer ved industrikvarterene ved hhv. Gladsaxe <strong>og</strong> Bagsværd.<br />
Jern (Bilag 3-11)<br />
Jernkoncentrationen på Kildeplads <strong>XIII</strong> er høj (>6 mg/l) på den sydlige del af <strong>kildeplads</strong>en.<br />
De gamle boringer udviser de højeste koncentrationer på over 10 mg/l, mens koncentrationen<br />
i de nye boringer ligger under 5 mg/l.<br />
17
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
På Kildeplads <strong>XIV</strong> er jernkoncentrationen lavere <strong>og</strong> ligger på et niveau på 1-3 mg/l. I øvrige<br />
boringer i <strong>og</strong> omkring oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne er jernindholdet varierende; hvor der i<br />
boringer med nitratpåvisninger er lave jernkoncentrationer, mens der i nærtliggende boringer<br />
i Gladsaxe Industrikvarter optræder koncentrationer på omkring 5 mg/l.<br />
Sulfat (Bilag 3-12)<br />
Sulfatkoncentrationen på Kildeplads <strong>XIII</strong> har været stigende i blandingsvandet fra <strong>kildeplads</strong>en<br />
<strong>og</strong> nærmer sig drikkevandskriteriet på 250 mg/l. Sulfatkoncentrationen er høj på<br />
specielt den sydlige del af <strong>kildeplads</strong>en.<br />
På Kildeplads <strong>XIV</strong> er sulfatkoncentrationen væsentligt lavere. I de nordligste boringer på<br />
<strong>kildeplads</strong>en er koncentrationen ved seneste analyse under 50 mg/l, mens der i boringer fra<br />
den sydlige del af <strong>kildeplads</strong>en ses en koncentration på op <strong>til</strong> 200 mg/l. I områdets øvrige<br />
boringer er koncentrationen varierende.<br />
I Figur 3.9 er den tidslige udvikling <strong>for</strong> samlevandet <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> præsenteret.<br />
Heraf fremgår den tidslige stigning i perioden tydeligt. I løbet af de sidste 50 år ses sulfatkoncentrationen<br />
af være steget fra ca. 50 mg/l <strong>til</strong> de nuværende 200 mg/l. Kildeplads<br />
<strong>XIV</strong> udviser d<strong>og</strong> <strong>for</strong>tsat en lavere sulfatkoncentration på ca. 100 mg/l.<br />
Sulfat [mg/l]<br />
18<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
01-01<br />
1930<br />
01-01<br />
1940<br />
01-01<br />
1950<br />
01-01<br />
1960<br />
01-01<br />
1970<br />
01-01<br />
1980<br />
01-01<br />
1990<br />
01-01<br />
2000<br />
Figur 3.9: Tidslig udvikling i sulfatkoncentrationen <strong>for</strong> samlevandet <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Kilde <strong>XIII</strong> - samlevand<br />
Kilde <strong>XIII</strong> nord - samlevand<br />
Kilde <strong>XIII</strong>+<strong>XIV</strong> - samlevand<br />
Kilde <strong>XIV</strong> <strong>kildeplads</strong> - samlevand<br />
Forvitringsindeks(Bilag 3-13)<br />
Forvitringsindekset eller <strong>for</strong>vitringsgraden er defineret som <strong>for</strong>holdet mellem hårdhed <strong>og</strong><br />
alkalinitet udtrykt ved <strong>for</strong>holdet calcium, magnesium <strong>og</strong> bikarbonat i milliækvivalenter<br />
(Ca 2+ + Mg 2+ / HCO 3- , meqv/meqv).<br />
Når alt kalk er udvasket fra jordlagene af det nedsivende vand, sker der en <strong>for</strong>suring, som<br />
medfører opløsning af calcium <strong>og</strong> magnesium fra lermineraler <strong>og</strong> andre silikater. Denne<br />
<strong>for</strong>suring medfører yderligere <strong>for</strong>øgelse af grundvandets hårdhed, men uden en samtidig<br />
<strong>for</strong>øgelse af alkaliniteten. Forholdet mellem grundvandets hårdhed <strong>og</strong> alkalinitet <strong>for</strong>øges<br />
dermed (milliækvivalenter (Ca 2+ + Mg 2+ / HCO 3- > 1). Forvitringsgraden bliver altså større<br />
end 1 <strong>og</strong> afspejler dermed en grundvandstype, som er <strong>for</strong>vitringspræget.
Indsatsplan<br />
Høje værdier > 1,5 meqv/meqv skyldes typisk pyritoxidation <strong>og</strong>/eller nitrifikation, medens<br />
lave værdier
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Den intensive indvinding omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> har betydet, at grundvandsspejlet har<br />
været sænket mere end 5 meter i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> niveauet før <strong>kildeplads</strong>en startede op. De lokalt<br />
høje jernindhold, det høje <strong>for</strong>vitringsindeks <strong>og</strong> det meget høje sulfatindhold med stigende<br />
tendens antyder, at afsænkningen på Kildeplads <strong>XIII</strong> er den primære årsag <strong>til</strong> udviklingen i<br />
vandkemien. Jern <strong>og</strong> sulfatindholdet sammen med det høje NVOC indhold peger i retningen<br />
af, at der lokalt er sket en afsænkning af vandspejlet i områder med organiske aflejringer.<br />
Der er ikke påvist nikkel på <strong>kildeplads</strong>en, som andre steder i regionen konstateres sammen<br />
med et stigende sulfatindhold. Dette <strong>for</strong>hold betinges af, at den geol<strong>og</strong>iske lagfølge i indvindingsområdet<br />
ikke indeholder nikkelholdigt pyrit.<br />
Den sydlige del af Kildeplads <strong>XIV</strong> udviser en udvikling i vandkemien, der ligner vandkemien<br />
på <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>. Dette <strong>for</strong>hold anses ligeledes <strong>for</strong> at være dels indvindingsbetinget<br />
<strong>og</strong> dels påvirket af afsænkningen omkring <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>.<br />
20
3.4 Grundvandskemi - miljøfremmede stoffer<br />
Indsatsplan<br />
De miljøfremmede stoffer beskrives på samme måde som <strong>for</strong> de naturligt <strong>for</strong>ekommende<br />
stoffer på baggrund af et udtræk fra Københavns Amts GeoGis-database. Temakort <strong>for</strong> hver<br />
af de beskrevne parametre er de seneste analyseresultater præsenteret i Bilag 3-18 <strong>til</strong> Bilag<br />
3-24. For pesticider <strong>og</strong> BTEX’er er alene det seneste analyseresultat der er tematiseret,<br />
mens samtlige analyseresultater er præsenteret <strong>for</strong> klorerede stoffer <strong>og</strong> MTBE under beskrivelsen<br />
af de miljøfremmede stoffer.<br />
3.4.1 Klorerede stoffer<br />
Københavns Amts GeoGis-database danner grundlag <strong>for</strong> tematiseringen af klorerede stoffer<br />
i grundvandsboringer. Summen af de klorerede stoffer er tematiseret <strong>for</strong> samtlige analyserunder<br />
i databasen <strong>og</strong> gengivet i Figur 3.10.<br />
Figur 3.10: Koncentrationsniveau <strong>og</strong> ge<strong>og</strong>rafisk spredning af klorerede stoffer (efter Bilag 3-18)<br />
Umiddelbart erkendes det, at indholdet af klorerede stoffer langt overskrider grundvandskriteriet<br />
på 1µg/l i mange boringer, dels inden <strong>for</strong> <strong>og</strong> dels uden <strong>for</strong> indvindingsoplandet <strong>til</strong><br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>. I det følgende beskrives de konstaterede fund på den enkelte <strong>kildeplads</strong><br />
<strong>og</strong> industriområder.<br />
21
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
0<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
Det erkendes af Figur 3.10, at Kildeplads <strong>XIII</strong> er belastet af klorerede stoffer. I tre af de nye<br />
boringer (de midterste af de 5 sydlige boringer) med DGU. nr. 200.4951 <strong>og</strong> 200.4952 er<br />
der påvist over 25 µg/l, mens der i boring DGU. 200.4953 er påvist mere end 5 µg/l. Ligeledes<br />
er der påvist lavere koncentrationer, d<strong>og</strong> over grundvandskriteriet på 1 µg/l, på flere<br />
af de andre boringer på <strong>kildeplads</strong>en. Tidsserier <strong>og</strong> koncentrationer <strong>for</strong> hver boring er præsenteret<br />
i Figur 3.11.<br />
22<br />
200.221B<br />
200.3201<br />
200.4909<br />
200.4920<br />
200.4923<br />
200.4939<br />
200.4950<br />
200.4954<br />
200.71D<br />
200.897A<br />
200.897B<br />
200.897E<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
14. januar 2004 14. marts 2004 13. maj 2004 12. juli 2004<br />
Figur 3.11: Tidsserier <strong>for</strong> indhold af klorerede stoffer <strong>for</strong> boringer hørende <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> (jf. Bilag<br />
3-19).<br />
Umiddelbart sydøst <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> har Niras <strong>for</strong> Københavns Amt undersøgt <strong>for</strong>ureningslokaliteten<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17 5 . Her er der i 5 nye boringer (benævnt KB1-KB5)<br />
påvist klorerede stoffer på over 100 µg/l. I tre af boringerne er indholdet af klorerede stoffer<br />
over 2.000 µg/l.<br />
Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter<br />
I grundvandsboringer i <strong>og</strong> omkring Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter er der påvist høje<br />
indhold af klorerede stoffer (>100µg/l) i flere boringer. Ligeledes er der påvist indhold af<br />
klorerede stoffer langt over grundvandskriteriet i en række andre boringer. Generelt erkendes<br />
ressourcen her at være belastet af klorerede stoffer <strong>og</strong> omfanget af <strong>for</strong>ureningsudbredelsen<br />
dækker hovedparten af de to industrikvarterer.<br />
0<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
200.4216<br />
201.5014<br />
201.5017<br />
201.5020<br />
200.2778<br />
200.347D<br />
0<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
Figur 3.12: Tidsserier <strong>for</strong> indhold af klorerede stoffer <strong>for</strong> boringer ved Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter<br />
(jf. Bilag 3-19).<br />
I Figur 3.12 er tidsserier <strong>for</strong> områdets boringer præsenteret. To enkeltanalyser i boring<br />
DGU. nr. 200.3438 <strong>og</strong> 200.4215 skiller sig ud ved at udvise meget høje koncentrationer (><br />
1000 µg/l) med efterfølgende langt lavere værdier. Koncentrationer på omkring 100 µg/l<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
2000<br />
1800<br />
1600<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
200.4951<br />
200.4952<br />
200.4953<br />
200.3438<br />
200.4215<br />
201.5015<br />
201.5148<br />
201.5151<br />
201.5192
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Indsatsplan<br />
erkendes ved flere analyser i 200.5015, 201.5192, 201.5148 <strong>og</strong> 201.5151. Endvidere erkendes<br />
lange tidsserier med overskridelse af grundvandskriteriet på de øvrige optegnede boringer.<br />
<strong>Herlev</strong> Industrikvarter<br />
<strong>Herlev</strong> Industrikvarter er beliggende umiddelbart vest <strong>for</strong> indvindingsoplandet <strong>til</strong> Kildeplads<br />
<strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>. I grundvandsboringer i dette område er der ligeledes påvist klorerede<br />
stoffer i høje koncentrationer ( >100 µg/l ) flere steder. Grundvandsmagasinet er i området<br />
generelt påvirket af klorerede stoffer. Tidsserier fra boringer i dette område er præsenteret i<br />
Figur 3.13. Af tidsserierne ses påvirkningen at være gennemgående <strong>for</strong> lokalområdet, med<br />
markante overskridelser af grundvandskriteriet.<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Figur 3.13: Tidsserier <strong>for</strong> indhold af klorerede stoffer <strong>for</strong> boringer ved <strong>Herlev</strong> Industrikvarter (jf. Bilag<br />
3-19).<br />
Industrikvarter ved Bagsværd (nord <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong>)<br />
Nord <strong>for</strong> indvindingsoplandet er der ved industrikvarteret ved Bagsværd analyseret <strong>for</strong> klorerede<br />
stoffer i <strong>for</strong>skellige grundvandsboringer. Af fladekortet, Figur 3.10, erkendes at<br />
grundvandskriteriet er overskredet med mere end en faktor 100 i flere boringer. I Figur 3.14<br />
er tidsserier <strong>for</strong> de påvirkede boringer optegnet. For disse boringer er der lange tidsserier<br />
med mange data, hvoraf det tydeligt fremgår at grundvandsmagasinet er belastet. I to boringer<br />
(DGU. nr. 200.3429 <strong>og</strong> 200. 3642) er grundvandskriteriet overskredet med en faktor<br />
1.000.<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
200.3371<br />
200.3395<br />
200.3403<br />
200.3404<br />
200.3411<br />
200.3413<br />
200.3614<br />
200.3763<br />
200.3854<br />
200.4280<br />
200.4281<br />
200.242F<br />
200.242P<br />
200.3392<br />
200.4290<br />
200.4562<br />
Figur 3.14: Tidsserier <strong>for</strong> indhold af klorerede stoffer <strong>for</strong> boringer ved industrikvarter ved Bagsværd (jf.<br />
Bilag 3-19).<br />
14000<br />
12000<br />
10000<br />
Kildeplads <strong>XIV</strong><br />
På Kildeplads <strong>XIV</strong> er der ikke påvist klorerede stoffer.<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
Sum klorerede stoffer [µg/l]<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
11-08-87 07-05-90 31-01-93 28-10-95 24-07-98 19-04-01 14-01-04<br />
23<br />
200.3394<br />
200.4214<br />
200.4260<br />
200.4351<br />
200.3429<br />
200.3642<br />
200.4290<br />
200.4564
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
3.4.2 Klorerede stoffer - <strong>for</strong>deling af enkeltkomponenter<br />
Med henblik på at vurdere hvilke enkeltkomponenter den samlede sum af klorerede stoffer<br />
udgøres af, er stofferne i første omgang inddelt i klorerede methaner, klorerede ethener <strong>og</strong><br />
klorerede ethylener. På denne baggrund er det erfaret, at de klorerede ethylener udgør mere<br />
end 99,99 % af den konstaterede stofkoncentration, hvor<strong>for</strong> der alene er fokuseret på denne<br />
stofgruppe i det følgende.<br />
I Figur 3.15 er <strong>for</strong>delingen af enkeltstofferne (PCE, TCE, DCE <strong>og</strong> VC) hørende <strong>til</strong> de klorerede<br />
ethylener tematiseret sammen med det aktuelle koncentrationsniveau <strong>for</strong> den senest<br />
udtagne vandanalyse.<br />
Det er iøjefaldende, at fundene på <strong>og</strong> omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> er relateret <strong>til</strong> DCE (dichlorethylen)<br />
<strong>og</strong> VC (vinylklorid) der er nedbrydningsprodukter fra moderstofferne PCE (tetrachlorethylen)<br />
eller TCE (trichlorethylen). Der sker således en væsentlig nedbrydning af<br />
de klorerede stoffer inden <strong>kildeplads</strong>en nås. På <strong>kildeplads</strong>ens nordligste boring er der ikke<br />
påvist klorerede stoffer ved den seneste analyse.<br />
I boringerne ved Gladsaxe <strong>og</strong> Mørkhøj Industrikvarter ses <strong>for</strong>delingen af de klorerede stoffer<br />
at være domineret af moderprodukterne TCE eller PCE. Nedbrydningsproduktet ses<br />
alene at være dominerende i én boring. Ligeledes ses, at enkelte af de boringer der i Figur<br />
3.10 udviste høje koncentrationer ikke udviser samme niveau ved seneste runde, Figur 3.15.<br />
Figur 3.15: Relativ koncentrations <strong>for</strong>deling af enkeltkomponenter hørende <strong>til</strong> klorerede ethylener ved<br />
den senest udtagne vandanalyse (efter Bilag 3-20).<br />
24<br />
Relativ koncen-<br />
trations<strong>for</strong>deling
3.4.3 Øvrige miljøfremmede stoffer<br />
Indsatsplan<br />
Pesticider<br />
I bilag 3-21 er pesticidindholdet tematiseret som summen af pesticider inkl. nedbrydningsprodukter.<br />
Pesticidfundene kan relateres <strong>til</strong> stofferne di- <strong>og</strong> mechlorprop samt nedbrydningsproduktet<br />
2,6-Dichlorbenzamid (BAM). Sidstnævnte findes tematiseret selvstændigt i<br />
bilag 3-22.<br />
På Kildeplads <strong>XIV</strong> er alle analyserede råvandsprøver pesticidfrie på nær et enkelt fund på<br />
<strong>kildeplads</strong>ens sydligste boring, hvor der i et enkelt <strong>til</strong>fælde er påvist BAM i lave koncentrationer<br />
under drikkevandskriteriet.<br />
På Kildeplads <strong>XIII</strong> er der fundet pesticider i en række af <strong>kildeplads</strong>ens indvindings- <strong>og</strong> moniteringsboringer.<br />
Fundene relateres alle <strong>til</strong> stofferne di- <strong>og</strong> mechlorprop samt BAM. Niveauet<br />
er <strong>for</strong> samtlige fund under gældende drikkevandskriterier.<br />
I oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne er desuden påvist BAM over drikkevandskriteriet i tre boringer;<br />
den ene placeret umiddelbart øst <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>.<br />
Oliestoffer<br />
I bilag 3-23 er indholdet af BTEX’er præsenteret. Ligesom pesticiderne udviser BTEX’erne<br />
lave koncentrationer på <strong>kildeplads</strong>erne. Inden <strong>for</strong> indvindingsoplandet er der påvist et koncentrationsniveau<br />
over grundvandskriteriet (9 µg/l) i to boringer beliggende Mørkhøj industrikvarter<br />
samt sydvest <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>. I begge boringer er der påvist oliestoffer over<br />
100 µg/l.<br />
MTBE<br />
Analyseomfanget <strong>og</strong> fund af MTBE i det primære grundvandsmagasin er præsenteret i<br />
Bilag 3-24. På Kildeplads <strong>XIV</strong> er der ikke påvist MTBE, mens der på Kildeplads <strong>XIII</strong> er<br />
påvist MTBE i lave koncentrationer (0,1-0,5 µg/l). Inden <strong>for</strong> det samlede indvindingsopland<br />
er der ved Gladsaxe Industrikvarter påvist MTBE med en koncentration mellem 1-5 µg/l. I<br />
en række andre boringer ved Gladsaxe Industrikvarter er der ikke påvist MTBE i de analyserede<br />
vandanalyser. Umiddelbart nord <strong>for</strong> indvindingsoplandet er der påvist MTBE i koncentrationer<br />
der overskrider grundvandskriteriet på 5 µg/l.<br />
25
Infiltration [mm/år]<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
4 SÅRBARE OMRÅDER<br />
Med henblik på at udpege områder, hvor den naturlige beskyttelse i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> nedsivende<br />
<strong>for</strong>ureningskomponenter er lille, er der <strong>for</strong>etaget en kategorisering <strong>og</strong> sammens<strong>til</strong>ling af<br />
mægtigheden af lerdæklaget samt størrelsen på infiltrationen. Udgangspunktet <strong>for</strong> denne<br />
sammens<strong>til</strong>ling er SI-ajour, som er et beregningspr<strong>og</strong>ram anvendt i Københavns Amt <strong>til</strong><br />
sårbarhedsbestemmelse over<strong>for</strong> nitrat. Selv om udgangspunktet i SI-ajour er nitratsårbarhed,<br />
beskriver sammens<strong>til</strong>lingen af lerdæklaget <strong>og</strong> infiltrationen en generel sårbarhed, der <strong>og</strong>så<br />
kan anvendes <strong>til</strong> mere generelle betragtninger om sårbarheden.<br />
Vandtypen, der <strong>og</strong>så indgår SI-ajour, er overordnet karakteriseret som svagt reduceret <strong>og</strong><br />
kun enkelte områder udviser oxiderede <strong>for</strong>hold. Der<strong>for</strong> er variationen <strong>og</strong> raten på lerlagstykkelsen<br />
<strong>og</strong> infiltrationen samt den indbyrdes vægtning af lertykkelsen <strong>og</strong> infiltrationen<br />
primært afgørende <strong>for</strong> sårbarhedskarakteriseringen. Kombinationen mellem infiltration <strong>og</strong><br />
dæklag er præsenteret i Bilag 4-1. I figur 4.1 er den indbyrdes vægtning mellem parametrene<br />
<strong>og</strong> raten <strong>for</strong> hvert parameterinterval præsenteret.<br />
26<br />
> 200<br />
100-200<br />
50-100<br />
25-50<br />
< 25<br />
Nitrat (Vægt: 0,2) Lertykkelse (vægt: 0,5) Grundvandsdannelse (Vægt: 0,3)<br />
Vandtype Rate Interval [m] Rate Interval [mm/år] Rate<br />
Reduceret 1 > 30 0 < 25 0<br />
Svagt reduceret 3 15 - 30 1 25 - 50 2<br />
Oxideret 10 10 - 15 1 50 - 100 6<br />
- - 5 - 10 8 100 - 200 8<br />
- - < 5 10 > 200 10<br />
Figur 4.1: Vægte <strong>og</strong> rater <strong>til</strong> bestemmelse af relativ sårbarhed<br />
På baggrund af de valgte vægte <strong>og</strong> rater haves et udfaldsrum hvor der kan opnås en score på<br />
0-100 point. Sårbarhedsklassificeringen er følgelig defineret iht. scoringssystemet anvendt i<br />
Københavns Amt. Således defineres de mest sårbare områder, hvor der opnås en score i<br />
intervallet 75-100 point. Mindre sårbare områder er områder, hvor der opnås 40-75 point,<br />
mens de bedst beskyttede områder er områder med en score under 40 point.<br />
> 30 15-30 10-15 5-10 < 5<br />
Lertykkelse [m]<br />
Bedst beskyttet<br />
Mindre sårbart<br />
Mest sårbart<br />
Figur 4.2: Definitionen på sårbarhed<br />
præsenteret <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige værdier af<br />
dæklagstykkelse <strong>og</strong> infiltration. De<br />
mest sårbare områder er defineret<br />
som områder med mindre end 10 m<br />
lerdæklag <strong>og</strong> mere end 200 mm infiltration<br />
samt områder med 5 m<br />
lerdæklag <strong>og</strong> 100-200 mm infiltration.<br />
De mindre sårbare områder<br />
defineres som øvrige områder med<br />
mindre end 10 m lerdæklag samt<br />
områder med op <strong>til</strong> 30 m lerdæklag<br />
samt mere end 200 mm infiltration.<br />
Øvrige områder er defineret som de<br />
bedst beskyttede områder.<br />
På baggrund af denne definition er den relative sårbarhed i området præsenteret i Figur 4.3.
Kilde VIII<br />
<br />
HERLEV<br />
INDUSTRIKVARTER<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Kilde <strong>XIV</strong><br />
<br />
<br />
<br />
MØRKHØJ<br />
INDUSTRIKVARTER<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Figur 4.3: Relativ sårbarhed (Bilag 4-2).<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Kilde <strong>XIII</strong><br />
GLADSAXE INDUSTRIKVARTER<br />
Indsatsplan<br />
På baggrund af Figur 4.3 erkendes de mest sårbare områder hovedsagelig at være beliggende<br />
lokalt omkring Kagså. Heromkring findes <strong>til</strong>svarende områder klassificeret som mindre<br />
sårbare. Endelig er en del af områdets østlige <strong>og</strong> nordøstlige del, hvor infiltrationen er større<br />
end 200 mm pr. år, klassificeret som mindre sårbart. Områder der er klassificeret som<br />
bedst beskyttet findes i ca. 60 % af interesseområdet.<br />
27
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
5 FORURENINGSKILDER<br />
<strong>Herlev</strong>-Gladsaxe <strong>og</strong> industrierne i området er som beskrevet i afsnit 2.2 udbygget i perioden<br />
efter Anden Verdenskrig <strong>og</strong> frem <strong>til</strong> 70’erne. Set i <strong>for</strong>ureningsmæssig sammenhæng betyder<br />
det at virksomhederne er opbygget <strong>og</strong> har været i drift i perioder, hvor der ikke har været<br />
ført systematisk <strong>til</strong>syn <strong>og</strong> hvor viden om stoffers fysiske- <strong>og</strong> kemiske egenskaber har været<br />
begrænset.<br />
Herudover repræsenterer perioden en meget markant vækst i privates <strong>og</strong> offentliges anvendelse<br />
af kemikalier der først toppede i 80’erne, hvor der blev skabt større opmærksomhed<br />
omkring stoffernes skadelige virkning.<br />
5.1 Klorerede opløsningsmidler<br />
Visse stoffer som klorerede opløsningsmidler, som i dag er dokumenteret grundvandskritiske,<br />
havde i perioden <strong>og</strong> har i et vist omfang <strong>for</strong>tsat bred anvendelse i en lang række brancher,<br />
f.eks. som affedtningsmiddel i metalvirksomheder, som rensemiddel i renseribranchen<br />
<strong>og</strong> som opløsningsmiddel i <strong>for</strong>bindelse med frems<strong>til</strong>lingen af visse plasttyper. Figur 5.1<br />
viser udviklingen i anvendelsen af perklorethylen <strong>og</strong> triklorethylen (PCE/TCE) i Danmark.<br />
PCE <strong>og</strong> TCE udgør de produkttyper inden <strong>for</strong> klorerede opløsningsmidler der har været<br />
mest anvendt.<br />
Figur 5.1: Relativ udvikling i anvendelsen af TCE <strong>og</strong> PCE i perioden 1940-2000 6<br />
Københavns Amt har i deres V1- <strong>og</strong> V2 kortlægning undersøgt en række ejendomme i <strong>Herlev</strong><br />
<strong>og</strong> Gladsaxe kommuner <strong>og</strong> påvist klorerede stoffer på flere ejendomme. Herudover har<br />
de to kommuner undersøgt flere ejendomme i eget regi. Endelig har Rambøll på vegne af<br />
Gladsaxe <strong>Kommune</strong> <strong>for</strong>etaget en samling af data relateret <strong>til</strong> jord <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening<br />
28<br />
Relativt <strong>for</strong>brug<br />
Udvikling i <strong>for</strong>bruget af TCE/PCE<br />
1940 1950 1960 1970<br />
år<br />
1980 1990 2000
Indsatsplan<br />
på 46 udvalgte erhvervsejendomme i Mørkhøj Erhvervskvarter 7 . I Figur 5.2 er den ge<strong>og</strong>rafiske<br />
udbredelse af ejendomme med påvist <strong>for</strong>urening med klorerede stoffer præsenteret.<br />
Figur 5.2: Forureningslokaliteter med fund af klorerede stoffer (efter Bilag 5-1).<br />
Af Figur 5.2 erkendes det, at der både inden <strong>for</strong> <strong>og</strong> umiddelbart uden <strong>for</strong> det samlede indvindingsopland<br />
findes en række lokaliteter, hvor der er konstateret <strong>for</strong>urening med klorerede<br />
stoffer. Hovedparten af de konstaterede <strong>for</strong>ureninger har været behandlet af Københavns<br />
Amts V1- <strong>og</strong> V2-kortlægning. Omfanget af amtets V1- <strong>og</strong> V2-kortlægning er præsenteret i<br />
Bilag 5-2 med særskilt tematisering af kortlagte ejendomme med fund af klorerede stoffer.<br />
Det fremgår heraf, at klorerede stoffer er påvist på ca. 40% af de kortlagte ejendomme. I<br />
Bilag 5-3 er disse lokaliteter præsenteret med en signatur <strong>for</strong> hvilken stoftype, der er påvist<br />
på den enkelte ejendom iht. <strong>til</strong> amtets beskrivelse af <strong>for</strong>ureningslokaliteten. Det fremgår<br />
heraf, at beskrivelsen er domineret af hhv. chlorerede opløsningsmidler, TCE <strong>og</strong> PCE.<br />
I Bilag 5-4 er de V1- <strong>og</strong> V2-kortlagte ejendomme præsenteret som lokalitetstype med en<br />
differentiering på hhv. renseri, servicestation, industri/industrigrund <strong>og</strong> anden <strong>for</strong>urening.<br />
Det erkendes heraf, at der ved hovedparten af renserigrundene er påvist klorerede stoffer,<br />
men samtidig ses det, at de kortlagte grunde med fund af klorerede stoffer ligeledes påvises<br />
på både industrigrundene <strong>og</strong> lokaliteter karakteriseret ved anden <strong>for</strong>urening.<br />
Endelig er kortlægningsniveauet (V1-kortlagt hhv. V2-kortlagt) præsenteret i Bilag 5-5. Her<br />
ses at hovedparten af de kortlagte grunde med fund af klorerede stoffer er kortlagt på vidensniveau<br />
2 (V2-kortlagt), men på tre lokaliteter, hhv. 159-0153, 159-5004 <strong>og</strong> 163-5003 er<br />
ejendommene alene kortlagt på vidensniveau 1 (V1-kortlagt).<br />
29
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Supplerende med amtets kortlægning har <strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe kommuner undersøgt en række<br />
<strong>for</strong>ureningslokaliteter, hvoraf de lokaliteter hvor der er påvist klorerede stoffer er præsenteret<br />
i Figur 5.2. I Bilag 5-6 er nyere kommunalt indberettede lokaliteter præsenteret. Af<br />
dette arbejde fremgår alene, hvorvidt der er påvist klorerede stoffer. Der er her ikke angivet<br />
hvilke enkeltkomponenter der er påvist. De påviste lokaliteter med fund af klorerede stoffer<br />
er alle beliggende i Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter med en enkelt lokalitet beliggende<br />
nord <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong>erne <strong>og</strong> det samlede indvindingsopland ved industrikvarteret ved Bagsværd.<br />
Hovedparten af disse lokaliteter er ikke omfattet af Københavns Amts V1/V2kortlægning.<br />
De 46 erhvervsejendomme, der indgår i Gladsaxe <strong>Kommune</strong>s førnævnte indsamling af data<br />
fra Mørkhøj Ehvervskvarter 9 , er præsenteret i Bilag 5-7. Her er ligeledes præsenteret grunde<br />
med fund af klorerede stoffer <strong>og</strong> en <strong>til</strong>hørende beskrivelse af de fundne <strong>for</strong>ureningskomponenter.<br />
Af de 46 undersøgte ejendomme er der påvist klorerede stoffer på de 13.<br />
5.2 Andre <strong>for</strong>ureningskilder<br />
5.2.1 Benzin <strong>og</strong> oliestoffer herunder MTBE<br />
Olie, benzin <strong>og</strong> mange af de øvrige vandblandbare produkter består ikke af et enkelt stof,<br />
men er en blanding af en række organiske stoffer. Olie- <strong>og</strong> benzinstoffernes risiko i <strong>for</strong>hold<br />
<strong>til</strong> grundvandet bliver ofte vurderet i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> deres indhold af stofferne benzen, toluen,<br />
ethylbenzen <strong>og</strong> xylener (BTEX), der er gruppens mest mobile komponenter. Der<strong>for</strong> er risikoen<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>urening fra f.eks. fyringsolie, der har et lavere indhold af benzen, langt ringere<br />
end, hvis der er tale om benzin, der har et relativt højt indhold af benzen.<br />
Ud fra Bilag 5-2 findes en oversigt over de <strong>for</strong>ureninger, der er kortlagt af amtet. En lang<br />
række af disse lokaliteter vil være mere eller mindre <strong>for</strong>urenet med olie <strong>og</strong> benzinstoffer.<br />
Men reelt dækker denne del kun en meget lille del af det samlede potentiale <strong>for</strong> <strong>for</strong>urening<br />
med olie <strong>og</strong> benzinstoffer. Baggrunden <strong>for</strong> at der sandsynligvis er langt flere kilder, er at<br />
mange virksomheder har olieudskillere <strong>og</strong> <strong>for</strong>skellige oplag af olie- <strong>og</strong> benzinstoffer samt at<br />
en lang række private <strong>og</strong> boligselskaber har tanke med fyringsolie. Mængden <strong>og</strong> størrelsen<br />
af de potentielle <strong>for</strong>ureningskilder vil hænge nøje sammen med arealanvendelsen. Dvs. industriområder,<br />
servicestationer <strong>og</strong> store boligselskaber med olieopvarmning som n<strong>og</strong>le af<br />
de største kilder <strong>og</strong> småerhverv <strong>og</strong> villaolietanke som n<strong>og</strong>le af de små kilder.<br />
Servicestationer <strong>og</strong> MTBE<br />
MTBE er et <strong>til</strong>sætningsstof <strong>til</strong> benzin, som i Danmark er blevet anvendt som erstatning <strong>for</strong><br />
bly siden 1985. Forekomsten i grundvandet relaterer sig der<strong>for</strong> helt overvejende <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureninger<br />
ved servicestationers benzinudslip.<br />
Inden<strong>for</strong> <strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe kommuners grænser er der ni eksisterende servicestationer i<br />
oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne. Adresserne på de ni servicestationer fremgår af Tabel 5.1.<br />
Udover de nævnte servicestationer ligger der sandsynligvis mindst en servicestation i Københavns<br />
<strong>Kommune</strong>s del af oplandet.<br />
30
Indsatsplan<br />
Tabel 5.1:Servicestationer i oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne. Sstatus <strong>og</strong> udvalgte resultater fra undersøgelser:<br />
Lokalitet Status<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 56 Undersøgt af amtet – der er målt benzen på 58 µg/l <strong>og</strong> MTBE på 89 µg/l<br />
Dynamovej 2 Undersøgt af amtet – der er påvist benzen på 33.000 µg/l <strong>og</strong> MTBE 710 µg/l i<br />
en terrænnær prøve<br />
Mørkhøjvej 229-231 Undersøgt af amtet – der er påvist et indhold af MTBE på 2,9 µg/l <strong>og</strong> xylener<br />
på 19.800 µg/l<br />
Gladsaxe Møllevej 33 Igangværende frivillig oprydning<br />
Gladsaxe Møllevej 12 Undersøgt af amtet – ikke kortlagt<br />
Hjortespringvej 115 - sandsynligvis ingen undersøgelser gennemført<br />
Hjortespringvej 24 - sandsynligvis ingen undersøgelser gennemført<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 50 Undersøgt af amtet – ikke kortlagt<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 96 Kommunalt påbud overvejes (2003) – primær <strong>for</strong>urening med olie.<br />
Københavns Amt har i 2002-2004 gennemført indledende undersøgelser på mindst 5 af<br />
disse ejendomme <strong>og</strong> på tre er der bl.a. konstateret MTBE.<br />
Ud over at MTBE anvendes som <strong>til</strong>sætningsstof, anvendes stoffet <strong>og</strong>så i <strong>for</strong>bindelse med<br />
synteseprocesser i <strong>for</strong>bindelse med bl.a. medicinalindustrien.<br />
5.2.2 Pesticider<br />
Pesticider er fællesbetegnelsen <strong>for</strong> midler, der bruges <strong>til</strong> at bekæmpe ukrudt, skadedyr <strong>og</strong><br />
svampe. Pesticider har i <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer været kendt i mere end 100 år. De første midler<br />
på markedet indeholdt enten naturprodukter som nikotin, eller tungmetaller som kobber,<br />
arsen <strong>og</strong> kviksølv. Disse første generationspesticider er ikke interessante i grundvandssammenhæng.<br />
Gartnerierne der blev etableret i området efter Første Verdenskrig har sandsynligvis været<br />
de første der har anvendt pesticider i større mængder. Midlerne må antages først <strong>og</strong> fremmest<br />
at have været fungi- <strong>og</strong> insekticider (f.eks. DDT ), der erfaringsmæssigt i mindre grad<br />
udvaskes <strong>til</strong> grundvandet.<br />
Herudover har gartnerierne sandsynligvis anvendt totalukrudtsmidler <strong>for</strong> at friholde gang-<br />
<strong>og</strong> kørerarealer, herunder de meget anvendte stoffer i perioden 1960-1980 simazin, atrazin<br />
<strong>og</strong> dichlorbenil. Dichlorbenil, der nedbrydes <strong>til</strong> stoffet BAM, blev solgt under navne som<br />
Prefix <strong>og</strong> Casaron, <strong>og</strong> blev i samme periode anvendt i villahaver, parker <strong>og</strong> på offentlige<br />
arealer. Stofferne var populære, <strong>for</strong>di det ikke krævede særligt sprøjteudstyr, men blot kunne<br />
strøs ud som granula, <strong>og</strong> der<strong>for</strong> er de mulige <strong>for</strong>ureningskilderne mangfoldige 8 :<br />
• Gårdspladser <strong>til</strong> landbrugsbedrifter<br />
• Gartnerier (i drivhuse, på gårdspladsen <strong>og</strong> udenomsarealer)<br />
• Plantager (under buske <strong>og</strong> træer på frugt- <strong>og</strong> granplantager)<br />
• Planteskoler<br />
31
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
• Koloni- <strong>og</strong> nyttehaver<br />
• Bolig<strong>for</strong>eninger (parkeringsarealer, stier, legearealer osv.)<br />
• Enfamiliehuse (indkørsler, bede, gang- <strong>og</strong> stiarealer)<br />
• Parker/grønne områder (gang- <strong>og</strong> stiarealer osv.)<br />
• Kirkegårde<br />
• Idrætsanlæg<br />
• Skole/børneinstitutioner<br />
• Ved øvrige offentlige bygninger<br />
• Veje<br />
• Jernbaner<br />
• Vandværksgrunde<br />
• Nærfelt omkring boringer<br />
En række undersøgelser af konkrete fund af dichlorbenil fra Miljøstyrelsens Miljøprojekt<br />
Nr. 732 2002, Pesticider <strong>og</strong> vandværker Tabel 5.2 viser, at det er vanskeligt at dokumentere<br />
<strong>for</strong>skelle mellem <strong>for</strong>skellige kilder i et byområde. Tabellen viser, at veje <strong>og</strong> bolig<strong>for</strong>eninger<br />
muligvis er hårdere belastet end f.eks. parcelhusbyggeri, men datagrundlaget er <strong>for</strong> spinkelt<br />
<strong>til</strong> at træffe entydige konklusioner.<br />
Tabel 5.2: Påviste koncentrationer af dichlorbenil samt funddybder <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige kilder 8<br />
Kildetype Antal lokali-<br />
32<br />
søgt <br />
teterunder- fund<br />
Grønne områder (bede,<br />
stier)<br />
1 0 1 -<br />
Sportspladser/idrætsanlæg 3 2 11 0-1 4-30<br />
Parcelhushaver (indkørsler,<br />
bede)<br />
10 6 8 0-2 6,6-49<br />
Bolig<strong>for</strong>eninger (bede,<br />
stier, P-arealer)<br />
2 2 7 0-3 6-1.200<br />
Nyttehaver/kolonihaver 1 1 6 0-0,5 10-40<br />
Veje, rabatter, <strong>for</strong>tove 3 3 6 0-0,25<br />
6<br />
10-1.320<br />
Jernbaner/stastionnære<br />
arealer<br />
1 0 2 -<br />
- : Stoffet ikke påvist<br />
For oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne er det der<strong>for</strong> kun naturområdet/landbrugsområdet ved Hjortespring<br />
der må <strong>for</strong>ventes at være delvist friholdt <strong>for</strong> belastningen med dichlorbenil.<br />
teter med<br />
Antal lokali-<br />
undersøgt<br />
der/kilder <br />
tagningsste<br />
Antal prøve-<br />
m.u.t.<br />
lorbenil<br />
fund af dich-<br />
Dybder med<br />
Μg/kg<br />
Fundkonc.
5.2.3 Nitrat<br />
Indsatsplan<br />
Nitratbelastningen er tematiseret sammen med nitratkoncentrationen i primært grundvand i<br />
Bilag 3-10. Heraf fremgår det, at området kun i mindre grad er belastet med nitrat. Kun i<br />
den nordligste del af indvindingsoplandet <strong>til</strong> de to <strong>kildeplads</strong>er er der landbrugsaktivitet<br />
med nitratbelastning. Den udvaskede mængde kvælstof er i intervallet 10-40 kg N/Ha. Med<br />
en infiltration på 200 mm/år svarer dette <strong>til</strong> en resulterende nitratkoncentration på 20-80 mg<br />
nitrat /l i det nedsivende vand <strong>for</strong>udsat at der ikke sker nedbrydning.<br />
Figur 5.3: Området ved Kildegården ved Hjortespring i den nordligste del oplandet dyrkes ekstensivt <strong>og</strong><br />
uden brug af pesticider<br />
Nitratbelastningen <strong>for</strong>egår alene i en ganske begrænset del af oplandet, <strong>og</strong> da nitrat samtidig<br />
<strong>for</strong>ventes delvist at nedbrydes på vej gennem dæklaget erkendes det, at nitratpåvirkningen i<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne er ganske begrænset. Billedet af en meget begrænset nitratbelastning<br />
er helt i overensstemmelse med de grundvandskemiske data, som viser stort set nitratfrit<br />
grundvand i hele området.<br />
5.2.4 Vejsalt<br />
Hele oplandet omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong> er præget af et tæt vejnet. Eneste<br />
større område, der friholdt fra denne belastning, er natur- <strong>og</strong> landbrugsområderne ved<br />
Hjortespring.<br />
Selv om meget vejvand samles op i områdets regnvands- <strong>og</strong> kloaknet, synes der at være en<br />
sammenhæng mellem de boringer der ligger nærmest de mest trafikbelastede områder <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>ekomsten af høje kloridindhold, se Bilag 3-15. Således er hele Kildeplads <strong>XIII</strong> påvirket<br />
med relative høje koncentrationer, mens indholdet er lavere i Kildeplads <strong>XIV</strong>’s nordlige<br />
del.<br />
Baggrunden er ikke alene eventuelle manglende eller utætte kloak- <strong>og</strong> regnvandsledninger,<br />
men ligeså meget den fysiske spredning af salt fra vejbanen. Afstanden, hvor saltet findes,<br />
afhænger af den hastighed, bilerne kører på vejen. Ved hastigheder på ca. 50-60 km/timen<br />
findes de største saltmængder inden <strong>for</strong> 2 meter af vejkanten. Ved hastigheder omkring 80<br />
-100 km/timen findes de største koncentrationer i 8-10 meters afstand fra vejen. På sydmotorvejen<br />
har man d<strong>og</strong> sporet salt helt ud <strong>til</strong> 40 meter fra vejen. 9<br />
33
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
I både Gladsaxe <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> kommuner ledes regnvand <strong>og</strong> opspædet spildevand <strong>til</strong> Kagsåen<br />
via overløbsbygværker. Der er i regnvejrsperioder observeret oversvømmelse af Kagsåen<br />
op <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>områderne. Disse oversvømmelser vil bidrage <strong>til</strong> en klorid belastning af<br />
nærområdet ved <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Udbygningen af Motorringvej 3 vil betyde en øget saltning svarende <strong>til</strong> 1-2 kg salt pr. m 2<br />
ny vej - som er den mængde der anvendes i dag på de danske veje 10 . Omfanget af merbelastningen<br />
af grundvandet med vejsalt afhænger af, om vejvandet afledes <strong>til</strong> kloak eller<br />
regnvandssystem.<br />
5.2.5 Spildevandsanlæg<br />
Mange kloakker er gamle <strong>og</strong> utætte, <strong>og</strong> de udgør dermed en potentiel trussel <strong>for</strong> grundvandet.<br />
Udsivningen af spildevand fra kloakker kan d<strong>og</strong> kun ske der, hvor kloakledningerne<br />
ligger over grundvandspejlet. I områder, hvor de ligger under grundvandsspejlet, vil der<br />
typisk ske en indsivning <strong>til</strong> kloakken. Rambøll har i udarbejdelsen af basismateriale <strong>for</strong><br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> 11 lavet en oversigt over det spildevandstekniske anlæg i området.<br />
Som <strong>for</strong> vejnettet dækker kloaknettet næsten hele oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Forureningskilder fra kloakker afspejler det opland, som kloaknettet dækker. Typiske <strong>for</strong>ureningsstoffer<br />
dækker alt fra mikroorganismer, næringssalte, metaller <strong>og</strong> miljøfremmede<br />
komponenter som detergenter, blødgørere <strong>og</strong> organiske opløsningsmidler 12 .<br />
Da mikroorganismer ikke spredes ret langt fra de utætte kloakker, er det kun detergenter,<br />
der reelt kan adskille påvirkningen fra kloakker fra de øvrige meget kraftigere <strong>for</strong>ureningskilder<br />
i området. Analyser af <strong>for</strong>ekomsten af anioniske detergenter på <strong>kildeplads</strong>erne viser<br />
et varierende indhold fra 3 – 20 μg/l, hvilket er et udtryk <strong>for</strong> at indvindingen er påvirket af<br />
spildevand, men at indholdet af detergenter ikke er kritiske mængder, idet grænseværdien er<br />
100 μg/l.<br />
Mindst to gange inden <strong>for</strong> de seneste 5 år har der været oversvømmelse på nordlige del af<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> ved <strong>kildeplads</strong>arealet på Stavnsberg Allé. Disse oversvømmelser giver en<br />
akut <strong>og</strong> alvorlig risiko <strong>for</strong> direkte <strong>for</strong>urening af boringerne med kloakvand.<br />
5.2.6 Eksisterende virksomheder<br />
Eksisterende virksomheder kan <strong>for</strong>urene grundvandet med <strong>for</strong>skellige stoffer alt efter virksomhedstype<br />
<strong>og</strong> hvilke aktiviteter, der <strong>for</strong>egår på virksomheden. Truslen mod grundvandet<br />
kan være fra oplag, nedgravede tanke, spild, utætte kloakledninger, olieudskillere osv.<br />
Forureninger fra eksisterende virksomheder reguleres efter miljøbeskyttelsesloven. Virksomhederne<br />
kan opdeles i <strong>for</strong>skellige kategorier.<br />
34<br />
• Listevirksomheder er virksomheder, anlæg <strong>og</strong> indretninger, der jf. miljøbeskyttelsesloven<br />
betragtes som særligt <strong>for</strong>urenende <strong>og</strong> reguleres efter kap. 5 i miljøbeskyttelsesloven.<br />
Disse virksomheder må ikke anlægges, udvides eller ændres uden<br />
godkendelse. Virksomhederne er inddelt i to kategorier: Bilag 1 <strong>og</strong> bilag 2 virksomheder.<br />
For bilag 1 virksomheder fastsætter godkendelsesmyndigheden selv vilkår,<br />
mens der <strong>for</strong> bilag 2 virksomhederne er en række standard vilkår <strong>for</strong> de <strong>for</strong>-
Indsatsplan<br />
skellige virksomhedstyper. Herudover har myndigheden mulighed <strong>for</strong> at fastsætte<br />
vilkår <strong>til</strong> bilag 2 virksomhederne <strong>for</strong> støj, affald <strong>og</strong> spildevand samt <strong>for</strong> jord <strong>og</strong><br />
grundvand <strong>for</strong> enkelte virksomhedstyper. Godkendelses- <strong>og</strong> <strong>til</strong>synsmyndighed er<br />
kommunalbestyrelsen eller Amtsrådet.<br />
• Øvrige gebyrpligtige virksomheder er de tidligere anmeldepligtige virksomheder<br />
<strong>og</strong> branchevirksomheder (bl.a. renserier <strong>og</strong> autoværksteder). Branchevirksomhederne<br />
er reguleret efter branchespecifikke bekendtgørelser, hvor der s<strong>til</strong>les ensartede<br />
krav <strong>til</strong> etablering, udvidelser, ændring indretning <strong>og</strong> drift af virksomhederne.<br />
De tidligere anmeldepligtige virksomheder havde pligt <strong>til</strong> <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> etablering at<br />
anmelde dette <strong>til</strong> kommunen, men det er nu kommunen der skal opspore virksomhederne<br />
<strong>for</strong> regulering. <strong>Kommune</strong>n er <strong>til</strong>synsmyndighed <strong>for</strong> denne type virksomheder.<br />
For stort set alle andre virksomheder er kommunen <strong>til</strong>synsmyndighed. Såfremt virksomheden<br />
giver anledning <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening, kan kommunen meddele påbud efter miljøbeskyttelseslovens<br />
§ 42 om <strong>for</strong>ureningsbegrænsende <strong>for</strong>anstaltninger.<br />
Tabel 5.3: Oversigt over udvalgte potentielt grundvandstruende virksomheder/aktiviteter i Gladsaxe <strong>og</strong><br />
<strong>Herlev</strong> <strong>Kommune</strong>r<br />
Virksomhedstype/aktivitet <strong>Herlev</strong> Gladsaxe<br />
Aftapning, pakning af kemikalier 1 2<br />
Anden fremst./oplag af uorg. eller org. produkter. 1<br />
Autoværksteder (branchebekendtgørelse) 40 74<br />
Bekæmpelsesmiddel bruger/<strong>for</strong>handler 2<br />
Benzinsalg 2 5<br />
Biol<strong>og</strong>isk/fysisk/kemisk behandl. affald, kapacitet 1<br />
Elektronik - kredsløb <strong>og</strong> trans<strong>for</strong>matorer 13 10<br />
Fot<strong>og</strong>rafisk industri, -laboratorier 2 5<br />
Frems<strong>til</strong>ling af organiske eller uorganiske produkter 1<br />
Frems<strong>til</strong>ling af plast–/polystyrenproduk. 1 2<br />
Jern- stål <strong>og</strong> metalindustri 2 3<br />
Kemisk industri 1<br />
Kemisk/biol<strong>og</strong>isk frems<strong>til</strong>ling af lægemidler 14<br />
Maskinfabrikker, -værksteder 29 29<br />
Metallisering af plastgenstande 1 1<br />
Farve- <strong>og</strong> lakfabrikker. 2 2<br />
Overfladebehandling - lak/farve 4 2<br />
Overfladebehandling, elektrolytisk, kemisk 2 2<br />
Renserier, erhvervsdrevne vaskerier 4 12<br />
35
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
<strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe kommuners virksomhedsdatabaser giver ikke umiddelbart mulighed<br />
<strong>for</strong> en ge<strong>og</strong>rafisk <strong>for</strong>deling af de virksomheder, der findes i kommunerne. På samme måde<br />
kan Københavns Amts <strong>til</strong>synsvirksomheder heller ikke orienteres ge<strong>og</strong>rafisk. Der<strong>for</strong> kan<br />
de enkelte aktiviteter ikke placeres i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> opland <strong>og</strong> Kildepladser. En gennemgang af<br />
databaserne vist i Tabel 5.3 viser d<strong>og</strong>, at der i begge kommuner findes en lang række aktiviteter<br />
der er potentielt grundvandstruende. Disse aktiviteter er i høj grad knyttet <strong>til</strong> kommunernes<br />
industrikvarterer.<br />
5.2.7 Boringer <strong>og</strong> brønde<br />
Boringer udgør en trussel <strong>for</strong> grundvandet, <strong>for</strong>di især boringer der ikke er <strong>til</strong>strækkeligt<br />
<strong>for</strong>seglede omkring <strong>for</strong>erør eller som giver overfladevand mulighed <strong>for</strong> at strømme direkte<br />
ned i boringen, kortslutter den naturlige beskyttelse som geol<strong>og</strong>ien udgør.<br />
Oprindeligt har der sikkert været boringer eller brønde <strong>til</strong>knyttet alle de oprindelige gårde i<br />
området. Boringerne <strong>og</strong> brøndene har ikke været dybere end <strong>til</strong> det højest liggende grundvand,<br />
dvs. typisk <strong>til</strong> de sekundære magasiner i området. Disse boringer <strong>og</strong> brønde må <strong>for</strong>ventes<br />
at være sløjfet i dag.<br />
Ud fra de boringer der er registreret i Geus database er det boringerne på <strong>kildeplads</strong>en samt<br />
<strong>til</strong>hørende moniterings- <strong>og</strong> pejleboringer der dominerer. Ud over disse boringer er der i de<br />
senere år <strong>og</strong> specielt i Gladsaxe etableret mange boringer i <strong>for</strong>bindelse med <strong>for</strong>ureningsundersøgelser.<br />
En del af disse boringer er indberettet <strong>til</strong> Geus. I resten af boringerne, som ofte<br />
består af korte boringer, findes oplysningerne på den enkelte sag i kommunen eller hos<br />
amtet.<br />
Københavns Amt har siden 1999, haft en fast procedure <strong>for</strong> sløjfning af boringer fra miljøtekniske<br />
undersøgelser der ikke anvendes <strong>til</strong> efterfølgende undersøgelser eller monitering.<br />
På samme måde har Oliebranchens Miljøpulje en fast procedure <strong>for</strong> sløjfning af boringer.<br />
5.2.8 Lossepladser<br />
Både Københavns Amt <strong>og</strong> Gladsaxe <strong>Kommune</strong> har i løbet af 90’erne kortlagt en række<br />
lossepladser, opfyldningsområder <strong>og</strong> gamle grusgravsområder, se Bilag 5.9. Et af disse – et<br />
mindre grusgravsområde – ligger få hundrede meter øst <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong> <strong>og</strong> der yderligere<br />
to grusgravsområder 500-1000 meter nord <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong>en 13 . Herudover er dele af Gladsaxe<br />
Industrikvarter etableret på områder der har fungeret som losseplads <strong>og</strong> andre dele<br />
området ved <strong>kildeplads</strong>erne er tidligere lavbundsområder, der potentielt kan være opfyldt<br />
med affald.<br />
36
6 KONCEPTUELLE MODELLER<br />
Indsatsplan<br />
De indsamlede data fra den hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> grundvandskemiske kortlægning danner<br />
grundlag <strong>for</strong> ops<strong>til</strong>ling af en konceptuel model gennem kildefeltet <strong>og</strong> oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
I disse konceptuelle modeller integreres de undersøgte <strong>og</strong> kortlagte <strong>for</strong>ureningskilder<br />
<strong>for</strong> klorerede stoffer med henblik på at opnå en samlet <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> stofspredningen omkring<br />
<strong>kildeplads</strong>erne <strong>og</strong> risikoen i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne. Der er gennem indvindingsoplandet<br />
ops<strong>til</strong>let 3 konceptuelle modeller som hver i sær beskrives i det følgende afsnit.<br />
I Figur 6.1 er placeringen af de konceptuelle modeller vist.<br />
Figur 6.1: Placering af de tre ops<strong>til</strong>lede tolkningsmodeller (efter Bilag 6-1)<br />
6.1 Konceptuel model langs Kagsåen<br />
Placering af profilsnit<br />
Det geol<strong>og</strong>iske profilsnit der danner grundlag <strong>for</strong> ops<strong>til</strong>ling af denne konceptuelle model A-<br />
A´ er præsenteret i Bilag 6-2. Det nord-sydgående snit er beliggende gennem Kildeplads<br />
<strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>, starter ved Hjortespringene i nord <strong>og</strong> krydser Kagsmose <strong>og</strong> Fæstningskanalen<br />
i syd. Profilet har en samlet længde på godt 5 km. Terrænet falder jævnt fra kote 30 i nord<br />
<strong>til</strong> kote 20 i syd.<br />
37
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Figur 6.2: Konceptuel model A-A´. (1) Kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med påvisning af klorerede stoffer,<br />
indvindingsopland samt strømningsretning i primært magasin. (2) Fund af klorerede stoffer i grundvand,<br />
geol<strong>og</strong>isk lagfølge <strong>og</strong> vandtype.<br />
38
Indsatsplan<br />
Geol<strong>og</strong>isk lagfølge<br />
I den nordlige del af profilet <strong>og</strong> langs Kildeplads <strong>XIV</strong> udgøres den geol<strong>og</strong>iske lagfølge af<br />
vekslende sand <strong>og</strong> lerlag over det primære kalkmagasin. Oven på kalken findes aflejret et<br />
tyndt sandlag som er overlagt af et lerlag på 2-5 meter. Herover optræder et sekundært<br />
sandmagasin med en mægtighed på 15-20 meter. Det terrænnære lerdæklag optræder i denne<br />
del af profilet med en mægtighed på 5-10 meter.<br />
Omkring Kildeplads <strong>XIII</strong> dykker kalkoverfladen <strong>og</strong> det nedre lerlag genfindes ikke i dette<br />
område. Det sekundære sandmagasin har her en mægtighed på 10-15 meter. Lerdæklaget er<br />
her mellem 10 <strong>og</strong> 30 meter. I den sydligste del af profilet stiger kalkoverfladen igen <strong>og</strong> det<br />
nedre lerlag genfindes.<br />
Hydraulisk trykniveau i primært magasin<br />
Trykniveauet falder fra kote 20 i profilets nordlige del <strong>til</strong> kote 7 i den sydlige del. Omkring<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> er trykniveauet efter neddroslingen på <strong>kildeplads</strong>en lokalt steget med 2-3<br />
meter.<br />
Trykniveauet er beliggende i niveau med den nedre del af lerdæklaget i profilets nordlige<br />
del omkring Kildeplads <strong>XIV</strong>. Her kan der potentielt optræde frie magasin<strong>for</strong>hold i det sekundære<br />
magasin. Syd her<strong>for</strong>, <strong>og</strong> ved <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>, er magasinet spændt.<br />
Infiltration <strong>og</strong> grundvandsstrømning<br />
Infiltrationen er langs profilet varierende mellem 170 <strong>og</strong> 250 mm/år, med de største værdier<br />
mod nord, hvor terrænet ligger højt <strong>og</strong> bebyggelsesgraden er lavest. Grundvandet strømmer<br />
fra nord <strong>og</strong> følger profilsnittet. Ved Kildeplads <strong>XIII</strong> påvirkes grundvandsstrømningen pga.<br />
den kraftige indvinding <strong>og</strong> afsænkningen betyder, at grundvandet strømmer <strong>til</strong> fra såvel øst<br />
<strong>og</strong> vest som nord.<br />
Grundvandskemi<br />
Vandtypen er generelt karakteriseret som svagt reduceret i den del af magasinet hvorfra<br />
vandindvindingen sker. I den dybere del af kalken <strong>for</strong>ventes en reduceret vandtype i højere<br />
grad at være dominerende. En oxideret vandtype antages lokalt at kunne <strong>for</strong>ekomme i det<br />
sekundære magasin i den nordlige del af profilet, hvor der potentielt kan optræde frie magasin<strong>for</strong>hold.<br />
Forureningslokaliteter – klorerede stoffer<br />
Der er ingen <strong>for</strong>ureningslokaliteter placeret direkte langs profilet. Øst <strong>og</strong> vest <strong>for</strong> profilet er<br />
der påvist fund af klorerede stoffer omkring Mørkhøj Erhvervskvarter <strong>og</strong> på <strong>Herlev</strong> hovedgade.<br />
Udbredelse af <strong>for</strong>ureningsfane<br />
På Kildeplads <strong>XIV</strong> er der ikke påvist klorerede stoffer. På Kildeplads <strong>XIII</strong> er der i tre nyopførte<br />
boringer påvist høje indhold af klorerede stoffer <strong>og</strong> der er i en række gamle boringer<br />
påvist klorerede stoffer i koncentrationer over grundvandskriteriet (1µg/l). Størstedelen af<br />
<strong>kildeplads</strong>en er belastet af klorerede stoffer over 1 µg/l, men lokalt er belastningen over 5<br />
µg/l.<br />
39
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
6.2 Konceptuel model fra Mørkhøj <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
Placering af profilsnit<br />
Det geol<strong>og</strong>iske profilsnit der danner grundlag <strong>for</strong> ops<strong>til</strong>ling af model B-B´ er præsenteret i<br />
Bilag 6-2. Profilet er placeret langs et snit gennem <strong>for</strong>ureningslokaliteten sydvest <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong><br />
<strong>XIII</strong>, Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> Mørkhøj/Gladsaxe erhvervskvarter i nordøst. Profilet har en<br />
samlet længde på godt 5 km. Terrænet stiger markant mod nordøst fra kote 10 omkring ådalen<br />
<strong>til</strong> kote 35 lokalt omkring Gladsaxe erhvervskvarter.<br />
Geol<strong>og</strong>isk lagfølge<br />
I den nordøstlige del af profilet udgøres den geol<strong>og</strong>iske lagfølge af vekslende sand <strong>og</strong> lerlag<br />
over det primære kalkmagasin. Et nedre lerlag med en mægtighed på 5-10 meter adskiller<br />
det primære magasin fra det sekundære sandmagasin. I den nordøstligste del af profilet optræder<br />
et lokalt nedre sandmagasin i en lavning i kalken med en mægtighed på op <strong>til</strong> 25<br />
meter. Det sekundære sandmagasin har generelt en mægtighed på 20-30 meter i denne del<br />
af profilet med et beskyttende lerdæklag på ca. 10 meter. I den sydvestlige del omkring<br />
Kildeplads <strong>XIII</strong> er det nedre lerlag <strong>for</strong>svundet <strong>og</strong> mægtigheden af det sekundære sandmagasin<br />
er på ca. 10 meter.<br />
Hydraulisk trykniveau i primært magasin<br />
Potentialeniveauet i det primære magasin stiger mod nordøst fra kote 7 <strong>til</strong> kote 18. Det sekundære<br />
sandmagasin bliver herved potentielt frit omkring Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe erhvervskvarter.<br />
Infiltration <strong>og</strong> grundvandsstrømning<br />
Infiltrationen er langs profilet varierende mellem 170 <strong>og</strong> 250 mm/år, med de største værdier<br />
mod nordøst, hvor terrænet ligger højt. Grundvandet strømmer overordnet fra nord mod<br />
syd, men lokalt sænker Kildeplads <strong>XIII</strong> trykniveauet ned <strong>og</strong> grundvandet strømmer her fra<br />
såvel øst <strong>og</strong> vest som nord mod <strong>kildeplads</strong>en. Trykniveauet i det sekundære sandmagasin<br />
kan ligge højere end i det primære magasin afhængig af kontakten <strong>til</strong> det primære magasin.<br />
Da det nedre lerlag stedvist <strong>for</strong>svinder omkring <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>, <strong>for</strong>ventes trykniveauet i det<br />
sekundære magasin ikke at adskille sig væsentligt fra trykniveauet i det primære magasin.<br />
Grundvandskemi<br />
Vandtypen er karakteriseret som svagt reduceret i det primære magasin, men vandtypen i<br />
den dybere del af kalken <strong>for</strong>ventes at være mere reduceret. En oxideret vandtype kan <strong>for</strong>ekomme<br />
lokalt i det sekundære magasin, hvor der potentielt set kan optræde frie magasin<strong>for</strong>hold.<br />
Forureningslokaliteter – klorerede stoffer<br />
I Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe erhvervskvarter samt <strong>Herlev</strong> Hovedgade sydøst <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
findes en række lokaliteter med <strong>for</strong>urening af klorerede stoffer.<br />
Udbredelse af <strong>for</strong>ureningsfane<br />
I det sekundære sandmagasin ved erhvervskvarterene er der påvist klorerede stoffer i høje<br />
koncentrationer (>100µg/l). Hvorvidt denne <strong>for</strong>urening er brudt igennem <strong>til</strong> det primære<br />
magasin er uklart, der er ikke påvist klorerede stoffer mellem erhvervskvarteret <strong>og</strong> <strong>kildeplads</strong>en,<br />
men findes heller ikke mange boringer der er prøvetaget. Sydvest <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong>er<br />
er der påvist klorerede stoffer i høje koncentrationer ved <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17.<br />
40
Indsatsplan<br />
Figur 6.3: Konceptuel model B-B´. (1) Kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med påvisning af klorerede stoffer,<br />
indvindingsopland samt strømningsretning i primært magasin. (2) Fund af klorerede stoffer i grundvand,<br />
geol<strong>og</strong>isk lagfølge <strong>og</strong> vandtype.<br />
41
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
6.3 Konceptuel model langs <strong>Herlev</strong> Hovedgade<br />
Placering af profilsnit<br />
Det geol<strong>og</strong>iske profilsnit der danner grundlag <strong>for</strong> ops<strong>til</strong>ling af model C-C´ er præsenteret i<br />
Bilag 6-2. Profilet er placeret langs et snit gennem <strong>for</strong>ureningslokaliteterne på <strong>Herlev</strong> Hovedgade<br />
<strong>og</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong>. Profilet har en samlet længde på små 3 km. Terrænet falder<br />
jævnt fra kote 25 i vest <strong>til</strong> kote10 omkring ådalen. Øst <strong>for</strong> ådalen stiger terrænet igen.<br />
Geol<strong>og</strong>isk lagfølge<br />
Det geol<strong>og</strong>iske profil udgøres af et sekundært sandmagasin <strong>og</strong> et beskyttende lerdæklag<br />
over kalken. Sandmagasinet har en mægtighed på 5-20 meter <strong>og</strong> lerdæklaget har en mægtighed<br />
på 5-35 meter. Lokalt optræder er tyndt lerlag ovenpå kalken.<br />
Hydraulisk trykniveau i primært magasin<br />
Potentialeniveauet i det primære magasin er n<strong>og</strong>enlunde jævnt gennem profilet. Niveauet er<br />
omkring kote 10 <strong>og</strong> falder <strong>til</strong> kote 7 ved <strong>kildeplads</strong>en.<br />
Infiltration <strong>og</strong> grundvandsstrømning<br />
Infiltrationen langs profilet varierer mellem 150 <strong>og</strong> 170 mm/år. Grundvandet strømmer mod<br />
<strong>kildeplads</strong>en fra øst <strong>og</strong> vest pga. indvindingen.<br />
Grundvandskemi<br />
Vandtypen er karakteriseret som svagt reduceret i både det sekundære <strong>og</strong> primære magasin.<br />
I den dybere del af kalken <strong>for</strong>ventes en mere reduceret vandtype at være dominerende. En<br />
oxideret vandtype <strong>for</strong>ventes at <strong>for</strong>ekomme lokalt, hvor dæklaget er <strong>for</strong>svindende <strong>og</strong> hvor<br />
der potentielt optræder frie magasin<strong>for</strong>hold.<br />
Forureningslokaliteter – klorerede stoffer<br />
På <strong>for</strong>ureningslokaliteterne på <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17 er der konstateret <strong>for</strong>urening af<br />
klorerede stoffer. Ligeledes er der påvist klorerede stoffer på to V2-kortlagte ejendomme på<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade.<br />
Udbredelse af <strong>for</strong>ureningsfane<br />
I to grundvandsboringer (DGU nr.200.2778 <strong>og</strong> 200.347D) er der påvist klorerede stoffer<br />
over 5 µg/l. Ligeledes er der i nyetablerede boringer omkring lokaliteten på <strong>Herlev</strong> Hovedgade<br />
15-17 påvist klorerede stoffer i høje koncentrationer. Jf. afsnit 3.4.2. er der et påfaldende<br />
sammenfald af <strong>for</strong>delingen af nedbrydningsprodukter på Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong><br />
Hovedgade 15-17 <strong>og</strong> udbredelsen af denne <strong>for</strong>urening er sandsynligvis en væsentlig årsag<br />
<strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningen på <strong>og</strong> lukningen af <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>’s sydlige boringer.<br />
42
Indsatsplan<br />
Figur 6.4: Konceptuel model C-C´. (1) Kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter med påvisning af klorerede stoffer,<br />
indvindingsopland samt strømningsretning i primært magasin. (2) Fund af klorerede stoffer i grundvand,<br />
geol<strong>og</strong>isk lagfølge <strong>og</strong> vandtype.<br />
43
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
7 RISIKOVURDERING OG INDSATSMULIGHEDER<br />
Området ved Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong> er præget af et meget stort antal <strong>for</strong>ureningskilder.<br />
Der er <strong>for</strong>ureningskilder i umiddelbar nærhed af <strong>kildeplads</strong>erne, længere ude i oplandet<br />
samt i potentielt grundvandsdannende områder uden <strong>for</strong> det simulerede opland. For at afgrænse<br />
opgaven <strong>til</strong> de mest kritiske områder er fokus i de efterfølgende afsnit lagt på det<br />
område, der er afgrænset af oplandet <strong>til</strong> Kildepladserne.<br />
7.1 Klorerede opløsningsmidler<br />
Klorerede opløsningsmidler har n<strong>og</strong>le fysisk/kemiske egenskaber, der gør dem særligt problematiske<br />
i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> grundvandet. De er næsten unedbrydelige <strong>og</strong> tungere end vand.<br />
Der<strong>for</strong> vil spildt uopløst stof falde <strong>til</strong> bunds i grundvandsmagasinerne, hvor det er meget<br />
vanskeligt at rydde op. 14 Klorerede opløsningsmidler er den <strong>for</strong>ureningstype, der sammen<br />
med BAM udgør den største trussel <strong>og</strong> lukker flest indvindingsboringer i Hovedstadsområdet.<br />
Forurening med klorerede opløsningsmidler var da <strong>og</strong>så årsagen <strong>til</strong>, at <strong>Herlev</strong> Vandværk<br />
måtte stoppe indvindingen i 1992, <strong>og</strong> det er klorerede opløsningsmidler, der har givet anledning<br />
<strong>til</strong>, at de sydligste boringer på Kildeplads <strong>XIII</strong> er taget ud af drift.<br />
Forekomsten af kilder <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening med klorerede opløsningsmidler kan opdeles i tre ge<strong>og</strong>rafiske<br />
hovedområder:<br />
Område A: Består af Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter, hvor der <strong>for</strong>ekommer et<br />
stort antal potentielle <strong>og</strong> påviste <strong>for</strong>ureningskilder.<br />
Område B: Oplandets sydvestligste del der omfatter lokaliteterne omkring <strong>Herlev</strong> Hovedgade<br />
<strong>og</strong> Symfonivej, hvor der er konstateret en betydelig <strong>for</strong>urening<br />
med DCE (dichlorethylen) <strong>og</strong> VC (vinylklorid).<br />
Område C: Resten af området der omfatter kendte kilder som Tornerosevej 58 <strong>og</strong> TV-<br />
Byen<br />
7.1.1 Område A: Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter<br />
Som beskrevet i afsnit 3.4 <strong>og</strong> afsnit 5.1 er området ved Mørkhøj <strong>og</strong> Gladsaxe Industrikvarter<br />
præget af mange kilder <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening med klorerede opløsningsmidler, <strong>og</strong> der træffes i<br />
flere grundvandsprøver et betydeligt indhold af klorerede opløsningsmidler.<br />
Som det fremgår af profil Figur 6.3 vil en <strong>for</strong>urening, der når grundvandet i området,<br />
strømme mod Kildeplads <strong>XIII</strong>. For Kildeplads <strong>XIV</strong> vil risikoen umiddelbart være mindre,<br />
idet denne <strong>kildeplads</strong> <strong>og</strong> Mørkhøj Erhvervskvarter ligger parallelt i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> potentialelinierne.<br />
Denne vurdering baseres på det eksisterende grundvandspotentiale. En intensivering<br />
af indvindingen fra Kildeplads <strong>XIV</strong> kan d<strong>og</strong> ændre på potentiale- <strong>og</strong> strømnings<strong>for</strong>holdene.<br />
Den præcise udbredelse af <strong>for</strong>ureningen i grundvandsmagasinerne kendes kun delvist. De<br />
boringer, der findes i Mørkhøjområdet, er <strong>for</strong>trinsvist boringer <strong>til</strong> sekundært magasin, hvorimod<br />
der ikke er kendskab <strong>til</strong> vandkvaliteten i det primære magasin.<br />
44
Indsatsplan<br />
Figur 7.1 Ge<strong>og</strong>rafisk inddeling af risikovurdering <strong>og</strong> indsats over<strong>for</strong> klorerede opløsningsmidler i oplandet<br />
<strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Københavns Amt har siden 1997 gennemført et fastlagt moniteringspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> de to industriområder.<br />
Fokus i moniteringspr<strong>og</strong>rammet har været en overvågning af koncentrationsudviklingen<br />
i områdets sekundære magasiner. Seneste evaluering <strong>og</strong> revision af moniteringspr<strong>og</strong>rammet<br />
blev i 1999 gennemført på baggrund af det daværende kendskab <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningskilderne<br />
15 . Efterfølgende har Gladsaxe <strong>Kommune</strong> gennemført undersøgelser på en<br />
række lokaliteter i området, herunder bl.a. 26 ejendomme i Mørkhøj Industrikvarter <strong>og</strong><br />
opsamlet data vedrørende jord <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening på yderligere 20 udvalgte erhvervsejendomme<br />
i Mørkhøj Industrikvarter 7 .<br />
På baggrund af den nye viden som er oparbejdet i <strong>for</strong>bindelse med <strong>indsatsplan</strong>en kan der<br />
udarbejdes et nyt moniteringspr<strong>og</strong>ram <strong>for</strong> beskyttelse af Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>. Det vurderes<br />
af rådgiver på <strong>indsatsplan</strong>en, at det nuværende pr<strong>og</strong>ram ikke er dækkende <strong>for</strong> de <strong>for</strong>ureninger<br />
som truer <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Herudover har kommunens undersøgelser vist, at der på n<strong>og</strong>le enkelte ejendomme findes<br />
både historisk <strong>og</strong> teknisk dokumentation, som bør give anledning <strong>til</strong> betydelig bekymring i<br />
<strong>for</strong>hold <strong>til</strong> en grundvandsrisiko. Disse ejendomme bør underkastes yderligere undersøgelser<br />
<strong>og</strong> risikovurdering. Tabel 7.1 viser som eksempel et lille udpluk af industrigrundene i<br />
Mørkhøj Industrikvarter. Af tabellen ses det, at ikke alle alvorlige <strong>for</strong>ureninger er kortlagt<br />
efter jord<strong>for</strong>ureningsloven <strong>og</strong> indgår der<strong>for</strong> ikke i amtets prioritering. Herudover ses det at<br />
amtets prioritering af yderligere undersøgelser ligger efter 2007 – hvilket er typisk <strong>for</strong> lokaliteter<br />
i området.<br />
45
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Tabel 7.1 Eksempler på industrigrunde i Mørkhøj Industrikvarter. 7 (Listen er ikke dækkende)<br />
Lokalitet Anvendelse Påvist Amtets<br />
prioritering<br />
Dynamovej 12B Bl.a. Smede- <strong>og</strong> malerværksted<br />
med trikar<br />
46<br />
Op <strong>til</strong> 260 mg/m 3 TCE i poreluft<br />
<strong>og</strong> 300 μg/l TCE grundvand.<br />
Trans<strong>for</strong>mervej 14-16 Skiltefrems<strong>til</strong>ling Op <strong>til</strong> 23.500 mg/m 3 PCE <strong>og</strong><br />
6.444 mg/m 3 TCE i poreluft<br />
Trans<strong>for</strong>mervej 11 Blanding af opløsningsmidler<br />
<strong>til</strong> autolakker<br />
300 μg/l TCE grundvand.<br />
Afværge siden 1992, baseret på<br />
drænløsning<br />
Unds. 2007<br />
Afv. 2013<br />
Ikke kortlagt<br />
Ikke kortlagt<br />
I Gladsaxe <strong>Kommune</strong>s indsamling af data relateret <strong>til</strong> jord <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening på 46<br />
erhvervsgrunde i Mørkhøj Industrikvarter anbefaler Rambøll herudover bl.a., at der skabes<br />
større kendskab <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningssituationen på 4 ejendomme, som siden udstykningen har<br />
været anvendt <strong>til</strong> aktiviteter inden <strong>for</strong> kemisk <strong>og</strong> grafisk industri, <strong>og</strong> hvor <strong>for</strong>ureningssituationen<br />
er ringe belyst. En samlet handlingsplan <strong>for</strong> området findes i bilag 2: Indsatskatal<strong>og</strong>.<br />
7.1.2 Område B: <strong>Herlev</strong> Hovedgade <strong>og</strong> Synfonivej<br />
Som beskrevet i afsnit 3.4 <strong>og</strong> afsnit 5.1 er <strong>for</strong>ureningssituationen ved <strong>Herlev</strong> Hovedgade <strong>og</strong><br />
Synfonivej domineret af de konstaterede <strong>for</strong>ureninger ved <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15 <strong>og</strong> 17.<br />
Stofsammensætningen i grundvands<strong>for</strong>ureningen har et karakteristisk højt indhold af <strong>for</strong>urening<br />
med DCE (dichlorethylen) <strong>og</strong> VC (vinylklorid). En sammensætning der genfindes i<br />
de sydlige <strong>kildeplads</strong>boringer på Kildeplads <strong>XIII</strong> (Bilag 3-20), <strong>og</strong> som har givet anledning<br />
<strong>til</strong>, at disse boringer er taget ud af drift.
Indsatsplan<br />
Københavns Amt har i løbet af 2004-2005 gennemført en række undersøgelser på de to<br />
centrale lokaliteter på <strong>Herlev</strong> Hovedgade samt gennemført en række Geoprobe boringer <strong>for</strong><br />
at afdække <strong>for</strong>ureningsfanens <strong>for</strong>løb.<br />
Figur 7.2: Forureningsfanen ved <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17. Figuren stammer fra Niras afrapportering af<br />
omfattende undersøgelser udført <strong>for</strong> Københavns Amt 2004-2005 16 .<br />
Disse undersøgelser <strong>for</strong>eligger i et <strong>for</strong>eløbigt udkast fra efteråret 2005. Hovedkonklusionen<br />
i undersøgelserne, der er udført af Niras, er, at der er konstateret kraftig <strong>for</strong>urening med<br />
klorerede opløsningsmidler <strong>og</strong> deres nedbrydningsprodukter på lokaliteterne <strong>Herlev</strong><br />
Hovedgade 15 <strong>og</strong> 17. Den kraftigste grundvands<strong>for</strong>urening er fundet ud <strong>for</strong> <strong>Herlev</strong> Hovedgade<br />
17 med koncentrationer af TCE på op <strong>til</strong> 51.200 µg/l <strong>og</strong> c-1,2-DCE op <strong>til</strong><br />
47
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
70.600 µg/l, hvilket betyder risiko <strong>for</strong> fri fase. Den konstaterede grundvands<strong>for</strong>urening<br />
vurderes at kunne være årsagen <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningen af KE’s Kildeplads <strong>XIII</strong>. Dette begrundes<br />
med, at stofsammensætningen i grundvandet svarer <strong>til</strong> det der er registreret i indvindingsboringerne<br />
på Kildeplads <strong>XIII</strong>, samt den overordnede massebalance sandsynliggør,<br />
at <strong>for</strong>ureningen kommer sydvest fra <strong>kildeplads</strong>en. Det lokale strømningsbillede på<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 15 <strong>og</strong> 17 viser en strømningsretning væk fra <strong>kildeplads</strong>en, men idet<br />
der er sket en markant reduktion i indvindingen de sidste 5 år, kan strømningsbilledet<br />
ligeledes have ændret sig markant. I det omfang indvindingen genoptages på det tidligere<br />
niveau, må det <strong>for</strong>ventes at strømningsretningen vil være mod Kildeplads <strong>XIII</strong>.<br />
Det har været vanskeligt at udpege en entydig <strong>og</strong> <strong>til</strong>strækkelig stor kilde <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningen<br />
inden <strong>for</strong> lokaliteterne. Det betyder, at en indsats over<strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningen vanskeliggøres <strong>og</strong><br />
afværgepumpning i magasinet er en sandsynlig løsning.<br />
I nærområdet <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> har <strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe <strong>Kommune</strong>r i samarbejde med Københavns<br />
Amt i løbet af 2004-2005 kortlagt potentielle kilder <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening med klorede<br />
opløsningsmidler. Som udløber heraf gennemfører amtet tre V2 undersøgelser på hhv. Symfonivej<br />
23, Symfonivej 30 <strong>og</strong> Romancevej 39. Foreløbigt viser resultaterne, at der på Symfonivej<br />
30 <strong>og</strong> Romancevej 39 er konstateret en <strong>for</strong>urening af grundvandet med 30-60 µg/l<br />
TCE <strong>og</strong> 6-39 µg/l DCE, hvilket alene ud fra stofsammensætningen reelt godt kunne<br />
stamme fra <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17. Den endelige afrapportering af undersøgelserne er<br />
afsluttet i december 2005.<br />
<strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17 udgør en alvorlig konstateret trussel mod indvindingen, <strong>og</strong> en<br />
indsats er nødvendig, hvis der igen skal indvindes vand på <strong>kildeplads</strong>ens sydlige boringer.<br />
Københavns Energi <strong>for</strong>venter at iværksætte et pumpe<strong>for</strong>søg som <strong>for</strong>undersøgelse <strong>til</strong> en<br />
eventuel afværgepumpning på Kilde <strong>XIII</strong>. Undersøgelsen omfatter en separationspumpning,<br />
hvor der monteres en stor pumpe i toppen af filteret. Der gennemføres herefter pumpning<br />
fra en lille pumpe, som føres gennem <strong>for</strong>skellige horisonter i kalken, samyidig med prøveudtagning.<br />
Undersøgelsen skal bidrage <strong>til</strong> at lokalisere, hvor det <strong>for</strong>urenede vand strømmer<br />
ind. Undersøgelsen vil således kunne bruges <strong>til</strong> at optimere en afværgepumpning <strong>og</strong> belyse<br />
<strong>for</strong>ureningsspredningen.<br />
7.1.3 Område C: Resten af oplandet <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Store dele af oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne involverer ikke industriel aktivitet. Det medfører, at<br />
risikoen i <strong>for</strong>bindelse med klorerede opløsningsmidler begrænser sig i disse områder <strong>til</strong><br />
færre <strong>og</strong> mere spredte kilder.<br />
Ud fra kilderne fra amtets V2 kortlægning er der fire kendte kilder. Det drejer sig om Tornerosevej<br />
58, <strong>Herlev</strong> Hovedgade 100, TV-Byen <strong>og</strong> Gammel Klausdalsbrovej 436.<br />
Der har tidligere været overvejelser om kilden <strong>til</strong> <strong>for</strong>ureningen på <strong>Herlev</strong> Vandværk stammer<br />
fra Tornerosevej 58 nord <strong>for</strong> <strong>Herlev</strong> Vandværk. Den seneste omfattende undersøgelse,<br />
der er gennemført på Tornerosevej 58 i <strong>for</strong>sommeren 2005 af Københavns Amt, tyder på at<br />
<strong>for</strong>ureningsfanen trækker mod sydøst <strong>og</strong> ikke mod syd, at <strong>for</strong>ureningen skal findes et andet<br />
sted. <strong>Herlev</strong> Hovedgade 100 kunne måske være denne kilde 17 . Den endelige afrapportering<br />
af Tornerosevej er afsluttet i december 2005. Herudover har Københavns Amt planlagt at<br />
48
Indsatsplan<br />
gennemføre omfattende undersøgelser på <strong>Herlev</strong> Hovedgade 100. Vurderingen af risikoen<br />
fra Tornerosevej 58 <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> Hovedgade 100 i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> afventer Københavns<br />
Amts omfattende undersøgelser.<br />
Gammel Klausdalsbrovej 436, der er et tidligere opfylds- eller lossepladsområde, er beliggende<br />
i oplandets nordvestlige ende. Arealet har i en årrække frem <strong>til</strong> 1976 været anvendt <strong>til</strong><br />
oplagsplads <strong>for</strong> blandt andet brugte tromler <strong>og</strong> tanke. Forureningen blev senest undersøgt i<br />
1989. Undersøgelsen <strong>for</strong>ventes ikke at leve op <strong>til</strong> den standard, der <strong>for</strong>ventes af undersøgelser<br />
i dag.<br />
I oplandets sydøstlige del ligger TV-byen, hvor der i <strong>for</strong>bindelse med et filmrenseri er konstateret<br />
en <strong>for</strong>urening med klorerede opløsningsmidler.<br />
Der kan udarbejdes en generel historisk kortlægning af mulige kilder <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening med<br />
klorerede opløsningsmidler i de områder af oplandet, som ligger uden <strong>for</strong> industrikvarterene.<br />
Metodisk kan denne opgave gennemføres på samme måde, som det er sket i området<br />
ved <strong>Herlev</strong> Hovedgade. Dvs. at der gennemføres en historisk screening, <strong>og</strong> at der på baggrund<br />
af konkrete historiske redegørelse <strong>for</strong> udvalgte ejendomme gennemføres undersøgelser<br />
svarende <strong>til</strong> amtets V2 undersøgelser. Omfanget af opgaven er vanskelig at vurdere. Kan<br />
opgaven begrænses <strong>til</strong> de lokaliteter, der ser mest kritisk ud, f.eks. tidligere renserier <strong>og</strong><br />
eventuelle småvirksomheder med affedtningsprocesser, vil 20-25 historiske redegørelser <strong>og</strong><br />
10 indledende <strong>for</strong>ureningsundersøgelser være et rimeligt bud. Københavns Amts grundvandsmodel<br />
bør kunne bidrage <strong>til</strong> at udpege områder, der er særligt kritiske i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong><br />
indvindingen.<br />
7.1.4 Klorede opløsningsmidler - indsatsens juridiske rammer<br />
Forholdet omkring allerede skete <strong>for</strong>ureninger reguleres i Jord<strong>for</strong>ureningsloven (Lov nr.<br />
370 af den 2. juni 1999). Loven omfatter alle <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> <strong>for</strong>urening, uanset hvornår <strong>og</strong><br />
hvordan det er sket. Jord påvirket af jordbrugsmæssig spredning af slam, gødning <strong>og</strong> pesticider<br />
m.v. er d<strong>og</strong> ikke omfattet af jord<strong>for</strong>ureningsloven.<br />
Amtet er ansvarlig <strong>for</strong> kortlægning af de <strong>for</strong>urenede arealer efter Jord<strong>for</strong>ureningsloven, d<strong>og</strong><br />
i samarbejde med kommunalbestyrelsen jf. § 3, stk. 1. Oprydningsindsatsen administreres i<br />
dag af amtet på baggrund af en oversigt, der angiver en prioritering af indsatsen – prioriteringen<br />
er d<strong>og</strong> ikke bindende jf. § 18-20 i Jord<strong>for</strong>ureningsloven. Det er et lovkrav, at oversigten<br />
revideres en gang årligt.<br />
Hvis amtet ikke <strong>for</strong>eløbig iværksætter en oprydning – <strong>og</strong> en kommune der<strong>for</strong> ønsker at<br />
gennemføre en undersøgelse eller oprydning, er det muligt efter Jord<strong>for</strong>ureningslovens §<br />
68, stk. 4.<br />
Gennemføres indsatsen <strong>for</strong> at <strong>til</strong>godese en konkret vand<strong>for</strong>synings interesse, har vand<strong>for</strong>syningen<br />
eller kommunen mulighed <strong>for</strong> selv både at planlægge <strong>og</strong> iværksætte en indsats jf.<br />
Vand<strong>for</strong>syningslovens §§13a <strong>og</strong> 52a.<br />
49
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
7.2 Andre <strong>for</strong>ureningskilder<br />
7.2.1 Benzin <strong>og</strong> oliestoffer herunder MTBE<br />
En lang række processer bidrager <strong>til</strong> reduktionen af koncentrationen af olie- <strong>og</strong> benzin<strong>for</strong>ureninger.<br />
Det drejer sig bl.a. om sorption, afdampning, <strong>for</strong>tynding samt kemisk- eller biol<strong>og</strong>isk<br />
nedbrydning.<br />
Disse processer <strong>og</strong> især den biol<strong>og</strong>iske nedbrydning er den væsentligste årsag <strong>til</strong>, at der<br />
trods et meget stort <strong>for</strong>ureningspotentiale med mange kilder ikke konstateres <strong>for</strong>ureninger<br />
med disse stoffer på <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Mens <strong>for</strong>ureningen med klorede stoffer spredes langt i oplandet ses det af Bilag 3-23, at der<br />
først <strong>og</strong> fremmest er fundet BTEX’er tæt på de områder, hvor det <strong>for</strong>ventes, at kilderne er<br />
størst – dvs. ved industriområderne, ved servicestationer <strong>og</strong> andre store kilder – se bilag<br />
Bilag 3-23.<br />
MTBE er som BTEX’er meget letopløseligt i vand, <strong>og</strong> da det samtidig er svært nedbrydeligt,<br />
er der en betydelig risiko <strong>for</strong> at lækage fra underjordiske benzintanke kan <strong>for</strong>urene<br />
grundvandet. MTBE har en meget ubehagelig, kraftig <strong>og</strong> stikkende terpentinagtig lugt, så<br />
selv meget små mængder kan gøre drikkevandet udrikkeligt 18 .<br />
Olietanke<br />
Selv om olie- <strong>og</strong> benzinstofferne nedbrydes vil det ikke udelukke enhver risiko <strong>for</strong> <strong>for</strong>urening<br />
af <strong>kildeplads</strong>erne. En pludselig <strong>og</strong> stor lækage fra en olie- eller benzintank vil i nærområdet<br />
<strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>en eller under særlige ugunstige hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold være et alvorligt<br />
problem.<br />
Af Bilag 3-1 fremgår det, at de øverste jordlag langs <strong>kildeplads</strong>erne er karakteriseret som<br />
sandede, mens de højere liggende områder er karakteriseret ved en leret jordart. Normalt vil<br />
sandjord, der tørrer hurtigt ud, give en bedre korrosionsbeskyttelse af nedgravede tanke end<br />
lerjord. Men på grund af åens gennemløb er denne <strong>for</strong>skel sandsynligvis ubetydelig. Der<strong>for</strong><br />
relaterer risikoscenariet sig først <strong>og</strong> fremmest <strong>til</strong> dæklagstykkelsen <strong>og</strong> grundvandsdannelsen<br />
beskrevet ved sårbarheden i Bilag 4-2, <strong>og</strong> afstanden <strong>til</strong> indvindingen.<br />
Af Bilag 4-2, fremgår det, at nærområdet omkring Kildeplads <strong>XIV</strong> er betydeligt mere sårbart<br />
end området ved <strong>kildeplads</strong> <strong>XIII</strong>. En indsats i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> nedgravede olietanke kan der<strong>for</strong><br />
prioriteres højst i netop dette område.<br />
Lækager fra f.eks. gamle villaolietanke eller andre mindre <strong>for</strong>ureninger, der siver over en<br />
længere periode fra nedgravede tanke, vurderes ikke i samme omfang at udgøre en risiko<br />
<strong>for</strong> indvindingen på <strong>kildeplads</strong>erne.<br />
Ops<strong>til</strong>ling eller nedgravning af olietanke reguleres efter reglerne i olietanksbekendtgørelsen<br />
19 . Bekendtgørelsen omfatter tanke <strong>til</strong> opbevaring af olieprodukter <strong>og</strong> de <strong>til</strong>hørende rørsystemer<br />
<strong>til</strong> transport af samme, samt pipeline. Bekendtgørelsen omfatter f.eks. ikke tanke<br />
<strong>til</strong> opbevaring af spildolie.<br />
50
Indsatsplan<br />
Olieselskabernes <strong>for</strong>sikringsordning <strong>for</strong> villatanke dækker omkostningerne i <strong>for</strong>bindelse<br />
med disse tanke, herudover iværksættes indsatsen over<strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningerne normalt efter<br />
Jord<strong>for</strong>ureningsloven, som beskrevet i afsnit 7.1.4.<br />
Servicestationer <strong>og</strong> MTBE<br />
At servicestationer næsten altid er en potentiel kilde <strong>til</strong> <strong>for</strong>urening ses af resultatet fra 29<br />
undersøgelser i Gentofte, Gladsaxe, Lyngby-Taarbæk <strong>og</strong> Søllerød kommuner. På 27 af de<br />
29 servicestationer blev der konstateret <strong>for</strong>ureninger af jord eller grundvand 20 .<br />
Fund af MTBE i det primære grundvandsmagasin er præsenteret (Bilag 3-24) sammen med<br />
eksisterende <strong>og</strong> nedlagte servicestationer samt kortlagte <strong>for</strong>ureningslokaliteter (Bilag 5-8) i<br />
Figur 7.2. Det fremgår heraf, at der både inden <strong>for</strong> <strong>og</strong> uden <strong>for</strong> indvindingsoplandet findes<br />
flere eksisterende <strong>og</strong> nedlagte servicestationer. Ved amtets <strong>for</strong>ureningskortlægning er der<br />
konstateret MTBE på mindst tre af servicestationerne inden <strong>for</strong> oplandet.<br />
Øst <strong>for</strong> oplandet, umiddelbart nord <strong>for</strong> Gladsaxe Industrikvarter, findes to kortlagte ejendomme,<br />
hvor der er påvist MTBE. I de undersøgte grundvandsboringer umiddelbart nedstrøms<br />
ejendommene er der ikke påvist MTBE. Disse <strong>for</strong>ureninger knytter sig dels <strong>til</strong> servicestationer,<br />
dels <strong>til</strong> medicinalindustri.<br />
Figur 7.2: Fund af MTBE i primært grundvandsmagasin, eksisterende <strong>og</strong> nedlagte tankstationer samt<br />
<strong>for</strong>ureningslokaliteter med konstateret MTBE<br />
Det samlede billede af MTBE viser, at der ved Dynamovej 2, som beskrevet i afsnit 5.2.1,<br />
er fundet betydelige koncentrationer i det terrænnære grundvand på selve lokaliteten <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>ureningen udgør en potentiel trussel mod grundvandet i området.<br />
51
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Set ud fra et sårbarhedssynspunkt udgør <strong>Herlev</strong> Hovedgade 56 d<strong>og</strong> en større trussel mod<br />
<strong>kildeplads</strong>erne, dels <strong>for</strong>di den ligger i et område med dårlig geol<strong>og</strong>isk beskyttelse, dels <strong>for</strong>di<br />
den ligger tæt på Kildeplads <strong>XIII</strong> (500 meter). Der findes ikke umiddelbart analyser <strong>for</strong><br />
MTBE af det primære magasin i dette område.<br />
Erfaringer fra Københavns Amt <strong>og</strong> fra kommunerne i amtet viser, at det ofte lykkes at motivere<br />
benzinselskaberne <strong>til</strong> selv at gøre en indsats 21 . En <strong>for</strong>udsætning er d<strong>og</strong> at <strong>til</strong>vejebringes<br />
viden om konkrete <strong>for</strong>urenings<strong>for</strong>ekomster – dvs. de indledende undersøgelser amtet<br />
allerede har gennemført på ejendommene. Der<strong>for</strong> kan det undersøges, om det er muligt at<br />
meddele påbud på baggrund af de gennemførte undersøgelser eller alternativt, at der tages<br />
kontakt med selskaberne med henblik på at finde en løsning.<br />
Gentofte, Gladsaxe, Lyngby-Taarbæk <strong>og</strong> Søllerød kommuner har i sammenslutningen<br />
”Miljøsamarbejdet” udarbejdet ”Arbejdsrapport om Benzinstationer” 22 . Rapporten beskriver<br />
alle væsentlige detaljerede <strong>for</strong>hold omkring de konkrete risiko<strong>for</strong>hold på servicestationer<br />
<strong>og</strong> kan herigennem være en stor hjælp ved både undersøgelser <strong>og</strong> <strong>til</strong>syn.<br />
7.2.2 Pesticider<br />
Det meste af oplandet <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>erne er potentielt pesticidbelastet. Alligevel er fundene<br />
på <strong>kildeplads</strong>en begrænsede. I blandingsvandet fra de to <strong>kildeplads</strong>er er der siden 1995<br />
konstateret små mængder af pesticider – i starten dichlorprop, men siden DNOC <strong>og</strong> BAM.<br />
BAM<br />
Ud fra de fund der er i det øvrige opland, synes der heller ikke at være et egentligt gennemslag<br />
af pesticider <strong>til</strong> grundvandsmagasinet. Via modelberegninger baseret på <strong>for</strong>brugsmønsteret<br />
af Prefiks <strong>og</strong> Casaron er det muligt udfra de hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske <strong>for</strong>hold beskrevet ved<br />
Bilag 4-1 at vurdere, om BAM er slået fuldt igennem <strong>til</strong> det primære grundvand. Figur 7.3<br />
viser dette gennemslag under <strong>for</strong>udsætning af, at BAM ikke nedbrydes.<br />
Da oplandet er præget af områder med mere end 7,5 meter ler <strong>og</strong> en grundvandsdannelse på<br />
mere end 100 mm/år <strong>for</strong>ventes gennemslaget af BAM først at slå fuldt igennem om 10-50<br />
år. Hvorvidt dette gennemslag vil betyde koncentrationer over drikkevandskriteriet <strong>og</strong> hvor<br />
lang tid det vil tage før niveauerne igen er acceptable kan ikke vurderes på det <strong>for</strong>eliggende<br />
grundlag.<br />
I Miljøstyrelsens arbejdsrapport om BAM’s skæbne i grundvand er det vist, at det er muligt<br />
realistisk at modellere BAM’s skæbne samt varigheden af en BAM <strong>for</strong>urening, der når<br />
grundvandet 23 . Da en eventuel BAM <strong>for</strong>urening kan få en indflydelse på, hvordan den øvrige<br />
indsats bør prioriteres, kan der gennemføres en modelberegning af effekt <strong>og</strong> varighed af<br />
BAM påvirkningen. Analysen kan udføres efter samme principper som i Miljøstyrelsens<br />
arbejdsrapport <strong>og</strong> gennemføres med Københavns Amts grundvandsmodel som hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>isk<br />
grundlag.<br />
52
Grundvandsdannelse:<br />
50 mm/år<br />
100 mm/år<br />
150 mm/år<br />
200 mm/år<br />
250 mm/år<br />
350 mm/år<br />
µg/liter µg/liter µg/liter µg/liter µg/liter µg/liter<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
Dæklagstykkelse:<br />
2,5 meter 7,5 meter 12,5 meter 22,5 meter<br />
0 100<br />
år<br />
200<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0 100<br />
år<br />
200<br />
Indsatsplan<br />
Figur 7.3: Koncentrationen af BAM i det udstrømmende vand under lerlaget simuleret med FRAC3Dvs.<br />
Koncentrationen af BAM er vist <strong>for</strong> kombinationer af lerlagstykkelse på 2,5, 7,5, 12,5 <strong>og</strong> 22,5 meter med<br />
grundvandsdannelser på hhv. 50, 100, 150, 200, 250 <strong>og</strong> 350 mm/år i det <strong>til</strong>fælde hvor BAM ikke nedbrydes<br />
24 .<br />
Pesticidanvendelse<br />
I løbet af de sidste ti år er der arbejdet på at begrænse brugen af pesticider. Miljøstyrelsen<br />
har <strong>for</strong>budt en lang række stoffer, <strong>og</strong> mange nye såkaldte minimidler er blevet udviklet,<br />
f.eks. RoundUp. Disse stoffer vil ifølge producenter <strong>og</strong> Miljøstyrelsen udgøre en langt mindre<br />
trussel mod grundvandet end de tidligere anvendte midler. Herudover introduceres flere<br />
- færdigblandede "klar <strong>til</strong> brug"-midler – <strong>til</strong> markedet. Målet er at reducere risikoen <strong>for</strong><br />
fejldoseringenr ved anvendelsen af midler.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes pesticid<strong>for</strong>brug er siden midten af 90’erne reduceret <strong>til</strong> et meget lavt niveau<br />
<strong>og</strong> Hovedstadsområdets vandsamarbejde, <strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe kommuner har gennemført<br />
kampagner mod brug af pesticider, vist i Figur 7.4. Kampagnen har ganske givet sammen<br />
med generel bevågenhed bidraget <strong>til</strong>, at det samlede private <strong>for</strong>brug generelt faldet. Alligevel<br />
er der <strong>for</strong>tsat et vist privat <strong>for</strong>brug af pesticider, der kan have en negativ effekt på<br />
grundvandskvaliteten i byområder som ved Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>.<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0 100<br />
år<br />
200<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0 100<br />
år<br />
200<br />
53
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
Figur 7.4: Kampagne fra Hovedstadsområdets Vandsamarbejde<br />
I <strong>for</strong>bindelse med evalueringen af kampagnen vist i Figur 7.4 fremkom Tankegang A/S<br />
bl.a. med den anbefaling (Box: 7-1) at kommende kampagner skal have en snæver målgruppe.<br />
Tankegang A/S <strong>for</strong>eslår bl.a. følgende som opfølgning på kampagnen i 2002:<br />
En snæver målrettet kommunikation (om at undgå pesticider), der sikrer en tættere kontakt <strong>til</strong> <strong>og</strong><br />
dial<strong>og</strong> med den primære målgruppe (haveejere, der bruger kemikalier ofte eller en gang imellem).<br />
…….<br />
Det anbefales <strong>og</strong>så, at der i en opfølgende kampagne fokuseres på <strong>og</strong> udvælges n<strong>og</strong>le mere afgrænsede<br />
målgrupper. Valget af målgrupper vil naturligvis være afgørende i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> valg af medier.<br />
Relevante målgrupper kunne være:<br />
Box: 7-1 Effektmåling af: ”Ingen sprøjtegifte her” Kampagne <strong>for</strong> Hovedstadsområdets Vandsamarbejde<br />
2002 København den 20. august 2002 25<br />
7.2.3 Vejsalt<br />
I perioden fra 1970 <strong>til</strong> omkring 2000 er indholdet af klorid steget fra 20-30 mg/l <strong>til</strong> 90-100<br />
mg/l. Fortsætter stigningen med ca. 2-2,5 mg/l pr. år overskrides grænseværdien på 250<br />
mg/l om 50 <strong>til</strong> 75 år.<br />
54<br />
• Skolebørn i 1.-5. klasse <strong>og</strong>/eller 6.-9. klasse. Ud over, at det er deres drikkevand der skal<br />
sikres, er de gode ambassadører, <strong>og</strong> deres holdninger er påvirkelige.<br />
• Grundejer<strong>for</strong>eninger. Det er i haverne, sprøjtegiftene anvendes, <strong>og</strong> et fælles engagement<br />
(læs: gruppepres) vil kunne udnyttes.
Klorid [mg/l]<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
01-01-<br />
1930<br />
01-01-<br />
1940<br />
01-01-<br />
1950<br />
01-01-<br />
1960<br />
01-01-<br />
1970<br />
Dato<br />
01-01-<br />
1980<br />
01-01-<br />
1990<br />
Figur7.5 Udviklingen af kloridindholdet i samle vandet på <strong>kildeplads</strong>erne<br />
Indsatsplan<br />
De højeste kloridindhold på Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> dele af Kildeplads <strong>XIV</strong> findes først <strong>og</strong><br />
fremmest i de områder der er mest trafikbelastede, dvs. Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> den sydlige del<br />
af Kildeplads <strong>XIV</strong>.<br />
Der<strong>for</strong> ville det <strong>og</strong>så være nærliggende at antage, at saltningen af veje er årsagen <strong>til</strong> klorid<strong>for</strong>ekomsten.<br />
Københavns Energi har i <strong>for</strong>bindelse med renoveringen af Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
fået udført borehulsl<strong>og</strong>s af to boringer (DGU nr. 200.4911 <strong>og</strong> 200.4939 26 27 ). Forløbet af<br />
variationen af ledningsevnen <strong>og</strong> restiviteten er markant <strong>for</strong>skellig <strong>for</strong> de to boringer.<br />
• L<strong>og</strong>gingen af 200.4939, der er l<strong>og</strong>get <strong>til</strong> 50 metrers dybde, viser en ledningsevne på<br />
175 mS/m i toppen af boringen <strong>til</strong> ca. 35 meters dybde, hvorefter den falder <strong>til</strong> ca.<br />
130 mS/m. På <strong>til</strong>svarende måde viser resistiviteteten, et modsat <strong>for</strong>løb, fra en lav<br />
værdi <strong>til</strong> højere værdi efter 35 meters dybde. Samtidig viser en flowl<strong>og</strong> måling at<br />
indstrømningen hovedsagligt sker i to niveauer ved hhv. 26-27 meter <strong>og</strong> ved 33-34<br />
meter.<br />
Samlet viser l<strong>og</strong>gingen at der strømmer saltpåvirket grundvand <strong>til</strong> boringen i de<br />
øverste indstrømningszoner, hvilket sandsynligvis er et resultat af effekten af nedsivende<br />
salt overfladevand.<br />
• L<strong>og</strong>gingen <strong>for</strong> 200.4911, der er l<strong>og</strong>get <strong>til</strong> 70 meters dybde, viser en n<strong>og</strong>enlunde<br />
konstant ledningsevne på 150 mS/m i toppen af boringen <strong>til</strong> ca. 58 meters dybde,<br />
hvorefter den stiger <strong>til</strong> ca. 200 mS/m. På <strong>til</strong>svarende måde viser resistiviteteten, et<br />
modsat <strong>for</strong>løb, fra en højere værdi <strong>til</strong> en lavere værdi efter 58 meters dybde. Af<br />
flowl<strong>og</strong>gen ses der 2 indstrømningshorisonter, i dybden 30-31 meter ses en meget<br />
kraftig indstrømningshorisont, hvorfra halvdelen af vandstrømningen sker fra. Herunder<br />
sker der en svag <strong>og</strong> jævn indstrømning ned <strong>til</strong> 54 meters dybde. Mellem 54-<br />
56 meter ses der endnu en indstrømningshorisont der bidrager med ca. en fjerdedel<br />
af den samlede vandføring. 26<br />
01-01-<br />
2000<br />
Kilde <strong>XIII</strong> - samlevand<br />
Kilde <strong>XIII</strong>+<strong>XIV</strong> - samlevand<br />
Kilde <strong>XIV</strong> - samlevand<br />
Det samlede l<strong>og</strong>ging<strong>for</strong>løb viser, at der i 58 meters dybde er residualt salt grund-<br />
55
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
56<br />
vand, hvilket kan give en risiko <strong>for</strong> påvirkningen af kvaliteten på <strong>kildeplads</strong>en ved<br />
<strong>for</strong> kraftig indvinding. Modsat boring DGU nr. 200.4939 viser undersøgelsen af<br />
DGU nr. 200.4911 ingen tegn på nedtrængende salt fra overfladen.<br />
På trods af de meget <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>løb af de to l<strong>og</strong>s <strong>og</strong> det residuale saltvand i boring DGU<br />
nr. 200.4911, gør placering af <strong>kildeplads</strong>erne i trafiknære områder sammen resultatet af<br />
l<strong>og</strong>gingen DGU nr. 200.4939, det sandsynligt at en væsentlig del af stigningen i kloridindholdet<br />
skyldes påvirkningen fra vejsalt.<br />
Af hensyn <strong>til</strong> trafiksikkerheden er det næppe realistisk at reducere saltningen af vejene. Da<br />
vejsalt både spredes via overfladeafstrømning, kloakker <strong>og</strong> rent fysisk ved bilernes kørsel,<br />
er det herudover vanskeligt at pege på en begrænset indsats, der med sikkerhed vil have en<br />
effekt. Der<strong>for</strong> kan der kun gives n<strong>og</strong>le overordnede bud på, hvordan belastningen kan reduceres:<br />
• Afledning af vejvand <strong>til</strong> kloak eller regnvandssystem i det omfang det ikke sker i<br />
dag.<br />
• Fysiske barrierer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> den direkte spredning fra veje mod <strong>kildeplads</strong>ens nærarealer,<br />
dvs. <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIII</strong> – Frederikssundsvejen <strong>og</strong> Motorringvejen samt <strong>for</strong><br />
Kildeplads <strong>XIV</strong> Ring 3 <strong>og</strong> Motorringvejen.<br />
Effekten af disse indsatser er vanskelig at bedømme. Der kan laves en kildeanalyse <strong>og</strong> massebalance<br />
i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> kloridbelastningen i området. En besigtigelse af Kildeplads <strong>XIII</strong> viser<br />
d<strong>og</strong>, at der ikke er gjort n<strong>og</strong>et aktivt (fysisk) <strong>for</strong>, at <strong>for</strong>hindre spredningen af salt fra bilernes<br />
kørsel <strong>til</strong> <strong>kildeplads</strong>ens arealer.<br />
Figur 7.6: Afgrænsningen af Kildeplads <strong>XIII</strong> mod <strong>til</strong>kørslen <strong>til</strong> Motorringvejen. Salt spredes uhindret <strong>til</strong><br />
<strong>kildeplads</strong>ens arealer.
7.2.4 Spildevandsanlæg<br />
Indsatsplan<br />
I Miljøstyrelsens Miljøprojekt 685, 2002 12 er der gennemført en række undersøgelser af<br />
udsivningen af spildevand fra afløbssystemer i pilotskala. Undersøgelserne har vist, at der<br />
generelt er væsentligt mindre udsivning end antydet i tidligere undersøgelser. Miljøstyrelsens<br />
konklusion er, at udsivning fra utætte kloakker stadig skal tages alvorligt, men at risikoen<br />
ofte vil være ringe <strong>og</strong> skal vurderes i hvert enkelt <strong>til</strong>fælde. Undersøgelsen viser <strong>og</strong>så,<br />
at der i <strong>for</strong>bindelse med brud på kloakker sker en væsentlig reduktion <strong>og</strong> <strong>til</strong>bageholdelse af<br />
en del af de stoffer, der findes i spildevandet, f.eks. <strong>for</strong>svandt de bakterier, der blev undersøgt<br />
<strong>for</strong> fuldstændigt. Undersøgelsen antyder, at n<strong>og</strong>et lignende er <strong>til</strong>fældet med DEHP<br />
(blødgøringsmiddel) <strong>og</strong> anioniske detergenter.<br />
Da kloakker kun bidrager <strong>til</strong> grundvands<strong>for</strong>ureningen i områder, hvor ledningen ligger over<br />
grundvandsspejlet, vil risikoen <strong>for</strong> udsivning fra kloakkerne være mindre i de områder, hvor<br />
der er mulighed <strong>for</strong> opadrettet gradient er vist i Bilag 3-6.<br />
Analyser på <strong>kildeplads</strong>erne af <strong>for</strong>ekomsten af anioniske detergenter, der er indikator <strong>for</strong><br />
spildevandspåvirkningen, viser et varierende indhold fra 3 – 20 μg/l, hvilket er et udtryk <strong>for</strong><br />
at indvindingen er påvirket af spildevand. Men indholdet af detergenter er ikke kritisk, idet<br />
grænseværdien er 100 μg/l.<br />
Mindst to gange inden <strong>for</strong> de seneste 5 år har der været oversvømmelse på den nordlige del<br />
af Kildeplads <strong>XIII</strong> ved <strong>kildeplads</strong>arealet på Stavnsberg Allé. Oversvømmelserne er et resultat<br />
af lav vandføringsevne i Kagsåen. Disse oversvømmelser giver en akut <strong>og</strong> alvorlig risiko<br />
<strong>for</strong> direkte <strong>for</strong>urening af boringerne med kloakpåvirket overfladevand.<br />
Både i <strong>Herlev</strong> <strong>og</strong> Gladsaxe kommuner arbejdes der på at udbygge de eksisterende afløbssystemer<br />
med henblik på at reducere aflastninger <strong>til</strong> Kagsåen samt minimere opstuvninger i<br />
kloaksystemet , <strong>for</strong> dermed bl.a. at minimere risikoen <strong>for</strong> oversvømmelse af Kildeplads <strong>XIII</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>XIV</strong>.<br />
I <strong>Herlev</strong> <strong>Kommune</strong>s spildevandsplan er der udarbejdet et projekt <strong>til</strong> løsning af hygiejniske<br />
<strong>og</strong> kapacitetsmæssige problemer vedrørende kloaksystemet langs Kagsåen.<br />
Projektet omfatter en række delprojekter, herunder<br />
• udvidelse af eksisterende bassinkapacitet<br />
• etablering af tidssvarende overløbsbygværker med finriste<br />
• afledning af separat regnvand fra <strong>Herlev</strong> Sygehus <strong>til</strong> Kagså.<br />
I Gladsaxe <strong>Kommune</strong> er der udarbejdet en Investerings- <strong>og</strong> handlingsplan, som beskriver<br />
hvilke <strong>til</strong>tag, som <strong>for</strong>ventes gennemført i perioden 2006-2015. I planen er beskrevet en række<br />
projekter, som bl.a. omfatter:<br />
• udskiftning af eksisterende ledninger <strong>til</strong> større dimensioner<br />
• etablering af supplerende ledninger <strong>og</strong><br />
• etablering af bassiner.<br />
N<strong>og</strong>le af disse projekter er <strong>for</strong>udsat gennemført i samarbejde med <strong>Herlev</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
I regi af Lynettefællesskabet drøftes endvidere fælleskommunale løsningsmodeller.<br />
57
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
7.2.5 Virksomheder<br />
Efter 2007 vil det være kommunernes opgave at regulere <strong>og</strong> føre <strong>til</strong>syn med langt de<br />
fleste virksomheder. Staten overtager reguleringen af n<strong>og</strong>le af de større virksomheder<br />
samt skal føre <strong>til</strong>syn med kommunale affaldshåndteringsanlæg <strong>og</strong> spildevandsanlæg.<br />
Tilsynet med virksomheder er en vigtig indsats mod <strong>for</strong>ebyggelse af grundvands<strong>for</strong>ureninger.<br />
Tilsynsmyndigheden kan dels kontrollere om virksomheden overholder de<br />
krav, som er s<strong>til</strong>let i godkendelsen, <strong>og</strong> dels blive opmærksom på <strong>for</strong>hold på virksomheden,<br />
der kan medføre en risiko <strong>for</strong> grundvands<strong>for</strong>ureninger.<br />
Både Gladsaxe <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> <strong>Kommune</strong>r har i flere år fokuseret på jord- <strong>og</strong> grundvandsproblematikken<br />
i <strong>for</strong>bindelse med eksisterende virksomheder. Gladsaxe <strong>Kommune</strong> bl.a. gennem<br />
det <strong>for</strong>maliserede samarbejde med nabokommunerne Søllerød, Lyngby-Taarbæk <strong>og</strong><br />
Gentofte kommuner – Miljøsamarbejdet <strong>og</strong> <strong>Herlev</strong> <strong>Kommune</strong> bl.a. gennem målrettet in<strong>for</strong>mation<br />
om emnet i Miljøavisen.<br />
Den samlede indsats kan følges op af en kampagne i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> at reducere risikoen <strong>for</strong><br />
jord- <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening. Initiativerne kan knyttes <strong>til</strong> de områder, hvor der skal<br />
iværksættes aktiviteter i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> den <strong>for</strong>urening, der allerede er konstateret dvs. først <strong>og</strong><br />
fremmest området omkring <strong>Herlev</strong> Hovedgade, <strong>Herlev</strong> Industrikvarter <strong>og</strong> Mørkhøj Industrikvarter.<br />
Målet med i første omgang at tage initiativet i disse områder er at den øvrige<br />
indsats kan danne grundlag <strong>for</strong> dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> der herigennem skabes motivation hos de berørte<br />
virksomheder.<br />
Kampagnen kunne tage sit afsæt i ”Håndb<strong>og</strong> om <strong>for</strong>ebyggelse af jord- <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening<br />
ved miljøgodkendelser <strong>og</strong> <strong>til</strong>syn” der er undervejs fra Amternes Videnscenter <strong>for</strong><br />
Jord<strong>for</strong>urening (AVJ). Håndb<strong>og</strong>en sammenfatter de eksisterende erfaringer med jord <strong>og</strong><br />
grundvandsbeskyttelse <strong>og</strong> sætter dem i perspektiv, hvor de kan anvendes i den <strong>for</strong>ebyggende<br />
indsats på jord <strong>og</strong> grundvandsområdet. Håndb<strong>og</strong>en ops<strong>til</strong>ler konkrete værktøjer <strong>til</strong> risikovurdering<br />
af en virksomheds anvendelse af kemikalier mht. vurdering <strong>og</strong> <strong>for</strong>ebyggelse af<br />
jord- <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening.<br />
Da viden blandt kommunernes medarbejdere om emnet er høj, er der ikke behov <strong>for</strong> egentlig<br />
efteruddannelses<strong>for</strong>løb, men måske en kort intro <strong>til</strong> håndb<strong>og</strong>en. Herefter kan kampagnen<br />
f.eks. gennemføres som en kombination mellem aktive <strong>til</strong>syn <strong>og</strong> workshops, hvor konkrete<br />
problems<strong>til</strong>linger fremlægges <strong>og</strong> diskuteres. De virksomheder, der bør være i fokus, er alle<br />
virksomheder der håndterer opløsningsmidler <strong>og</strong> andre grundvandstruende kemikalier.<br />
7.2.6 Boringer <strong>og</strong> brønde<br />
En utæt boring eller brønd virker som et ”lodret dræn” <strong>for</strong> overfladevand eller terrænnært<br />
sekundært grundvand, <strong>og</strong> vil <strong>for</strong>øge risikoen <strong>for</strong>, at pesticider, der er brugt <strong>til</strong> ukrudtsbekæmpelse<br />
ender i grundvandet. Det samme gælder <strong>for</strong> ”spild” af andre miljøfremmede stoffer<br />
nær boring eller brønd, eksempelvis olieprodukter. Det er særligt kritisk at der er udført<br />
mange boringer i områder med betydelige <strong>for</strong>ureninger, hvorefter boringen, hvis den ikke er<br />
sløjfet, øger risikoen <strong>for</strong> udvaskningen <strong>til</strong> grundvandet.<br />
Ubenyttede boringer <strong>og</strong> brønde kan sløjfes, <strong>og</strong> det kan sikres, at der ikke kan strømme vand<br />
direkte fra jordoverfladen ned i de boringer, der anvendes.<br />
58
Indsatsplan<br />
Københavns Amt har iværksat en boringsopsporing i de højst prioriterede grundvandsområder,<br />
herunder det meste af Gladsaxe <strong>Kommune</strong>. Ifølge tidsplanen gennemføres denne kortlægning<br />
i december måned 2005. Behovet <strong>og</strong> omfanget af indsats over<strong>for</strong> boringer er vanskeligt<br />
at vurdere <strong>og</strong> initiativer i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> boringer <strong>og</strong> brønde kan der<strong>for</strong> afvente resultatet<br />
af amtets arbejde.<br />
7.2.7 Lossepladser<br />
Der ligger et mindre grusgravsområde få hundrede meter øst <strong>for</strong> Kildeplads <strong>XIV</strong> <strong>og</strong> der er<br />
yderligere to grusgravsområder 500-1000 meter nord <strong>for</strong> <strong>kildeplads</strong>en. Vandkvaliteten på<br />
Kildeplads <strong>XIV</strong> giver ikke indtryk af at være påvirket af eventuelle opfyldninger i disse<br />
områder. Risikoen i <strong>for</strong>hold <strong>til</strong> Kildepladsen begrænses der<strong>for</strong> <strong>til</strong> eventuel pludselig opstået<br />
lækage af nedgravede kemikalier i en eventuel opfyldning – en risiko der vurderes at være<br />
begrænset.<br />
59
Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong><br />
8 REFERENCER<br />
1 www.<strong>Herlev</strong>.dk <strong>og</strong> www.Gladsaxe.dk<br />
2 <strong>Herlev</strong> Leksikon, Stig Larsen, 1984<br />
3 Gladsaxe <strong>Kommune</strong>, Vand<strong>for</strong>syningsplan 2001-2010<br />
4 GO Ge<strong>og</strong>raf<strong>for</strong>laget, Landskabskort over Danmark, Per Smed, 1981<br />
5 Forureningsundersøgelse på <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17, Københavns Amt, Niras 2005<br />
6<br />
Bearbejdede data fra endnu ikke udgivet AVJ-rapport.<br />
7<br />
Samling af data relateret <strong>til</strong> jord <strong>og</strong> grundvands<strong>for</strong>urening på 46 erhvervsgrunde i Mørkhøj erhvervskvarter,<br />
Glasaxe kommune, Rambøll 2002.<br />
8<br />
Miljøstyrelsen, Miljøprojekt Nr. 732 2002. Pesticider <strong>og</strong> vandværker, Udredningsprojekt om BAM-<br />
60<br />
<strong>for</strong>urening<br />
9<br />
Vejdirektoratet: Rapport nr. 64, Vejsalt træer <strong>og</strong> buske - en litteraturundersøgelse af NaCl’s effekter<br />
på vedplanter langs veje, Forskningsventeret <strong>for</strong> Skov <strong>og</strong> Landskab, november 1996.<br />
10<br />
Vejdirektoratet, Skov <strong>og</strong> Landskab: Planter <strong>og</strong> vejsalt, sept. 2001.<br />
11<br />
Københavns Energi, Kildeplads <strong>XIII</strong> <strong>og</strong> <strong>XIV</strong>, basismateriale, Rambøll 2004<br />
12<br />
Miljøstyrelsen, Miljøprojekt Nr. 685, 2002, Udsivning af spildevand fra afløbssystemer<br />
13<br />
Kort: Tema/Status, Jord<strong>for</strong>ureninger, vandindvindingsboringer, Gladsaxe <strong>Kommune</strong>, Status pr. dec.<br />
1995<br />
14<br />
Miljøstyrelsen nr. 20, 1996: Projekt om jord <strong>og</strong> grundvand fra Miljøstyrelsen, kemiske stoffers opførsel<br />
i jord <strong>og</strong> grundvand: bind 1 <strong>og</strong> 2.<br />
15<br />
Københavns Amt, Gladsaxe Industrikvarter <strong>og</strong> Mørkhøj Erhvervskvarter, Status <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningsspredning,<br />
Rambøll, December 1999.<br />
16<br />
Københavns Amt, <strong>Herlev</strong> Hovedgade 15-17, omfattende undersøgelser, Foreløbigt udkast, Niras<br />
August 2005<br />
17<br />
Københavns Amt, Tornerosevej 58, <strong>Herlev</strong>, omfattende undersøgelser, Foreløbigt udkast, Niras juli<br />
2005<br />
18<br />
Miljøstyrelsen 14. juni 2000: Faktuelt nr. 33: Stoffet MTBE – en trussel mod vores grundvand<br />
19<br />
BEK nr. 633 af 27/06/05 (gælder fra 1. september 2005)<br />
20<br />
Claus Frydenlund, Gladsaxe <strong>Kommune</strong>, artikel i AVJ-info Nr. 3 –2005<br />
21<br />
Helena Hansen, Københavns Amt, artikel i AVJ-info Nr. 1 –2005<br />
22<br />
Miljøsamarbejdet, Gentofte, Gladsaxe, Lyngby-Taarbæk, Søllerød, Arbejdsrapport om Benzinstationer,<br />
1. udgave, april 2005<br />
23<br />
Miljøstyrelsen, Miljøprojekt Nr 1000. 2005. BAM’s skæbne i grundvand<br />
24<br />
Frederiksborg Ant, Prioritering af pesticidpunktkilder – Jærgerspris, Landeslev<br />
25 Kilde www.vandsam.dk.<br />
26 Københavns Energi, L<strong>og</strong>ging af boring DGU nr. 200.4911, <strong>kildeplads</strong> 13 syd<br />
27 Københavns Energi, L<strong>og</strong>ging af boring 8N2, Kildeplads 13 Nord