Mindre forbrug af pesticider - LRØ
Mindre forbrug af pesticider - LRØ
Mindre forbrug af pesticider - LRØ
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Generalforsamlingstid<br />
Landbrugets aktuelle udfordringer er til debat på de årlige<br />
generalforsamlinger i marts, og i år kom den alvorlige<br />
økonomiske krise i erhvervet til at overskygge møderne.<br />
Her et glimt fra generalforsamlingen i Landboforeningen<br />
Odder-Skanderborg.<br />
Side 5 og 6<br />
<strong>LRØ</strong> Svinekongres<br />
”Det du kan gøre noget ved” er temaet for <strong>LRØ</strong> Svinekongres<br />
2011 den 28. marts. <strong>LRØ</strong>’s konsulenter byder<br />
her ind med en lang række korte, faglige indlæg, og der<br />
arrangeres Viden C<strong>af</strong>é. På billedet svinekonsulent Bjarke<br />
Lassesen (t.v.) på rådgivningsbesøg.<br />
Side 7<br />
Ser frem til dyrskuet<br />
For Anette Bækman Kristiansen og hendes familie er<br />
<strong>LRØ</strong> Dyrskuet i Horsens en fast tilbagevendende begivenhed,<br />
som alle ser frem til hvert år. Familien fra Stenderup<br />
udstiller Frisere, og i år stiller de med tre hopper.<br />
Anette ses her med hoppen ”Julianna <strong>af</strong> Toftlund”.<br />
Side 17<br />
Landbrug i udvikling<br />
Nr. 3 · Tirsdag 22. marts 2011 · 14. årgang<br />
<strong>Mindre</strong> <strong>forbrug</strong> <strong>af</strong> <strong>pesticider</strong><br />
Integreret Plantebeskyttelse, IPM, handler om omtanke i planteavlen<br />
Af Lene Tingleff<br />
Danske planteavlere skal<br />
være mindre <strong>af</strong>hængige <strong>af</strong><br />
plantebeskyttelsesmidler.<br />
Problemerne skal i stigende<br />
grad forebygges gennem<br />
sædskifte og andre<br />
metoder, og bekæmpelse<br />
<strong>af</strong> ukrudt og andre skadevoldere<br />
skal ske efter<br />
vurdering <strong>af</strong> behov.<br />
Det er udgangspunktet for et<br />
nyt landsdækkende projekt,<br />
Integreret Plantebeskyttelse,<br />
<strong>LRØ</strong> tager nu dyrlægerådgivning<br />
på det svinefaglige<br />
område op som et nyt<br />
forretningsområde.<br />
- Vi indgår som partner i den<br />
specialiserede svinepraksis,<br />
Porcus Svinefagdyrlæger &<br />
Agronomer, med udgangs-<br />
IPM, som skal indføres senest<br />
i 2014. Ikke som en lov men<br />
som et princip. Andre EUlande<br />
skal gøre det samme.<br />
Jeppe Mouritsen, Korning,<br />
er ét <strong>af</strong> syv demonstrationsbrug<br />
i Danmark, som over de<br />
næste fem år skal være med<br />
til at vise, hvordan man kan<br />
praktisere IPM.<br />
- Det er et spændende<br />
projekt, og jeg har sagt ja til at<br />
være med, fordi jeg kan se en<br />
idé i at praktisere planteværn,<br />
som har fokus på både miljø<br />
og økonomi.<br />
punkt i Odense og i Kolding,<br />
siger direktør Per Bardrum,<br />
<strong>LRØ</strong>.<br />
Han oplyser, at <strong>LRØ</strong> indgår<br />
som partner på lige fod<br />
med de øvrige ejere.<br />
Porcus er en specialpraksis<br />
for svinesygdomme og består <strong>af</strong><br />
ni dyrlæger og to agronomer.<br />
Planteavlskonsulent Tommy<br />
Agermose, <strong>LRØ</strong>, har fulgt<br />
Jeppe Mouritsen og hans<br />
markbrug som rådgiver gennem<br />
15 år.<br />
- Projektet har fokus på,<br />
hvordan man kan vise omtanke<br />
i planteproduktionen<br />
og hvordan vi kan blive bedre<br />
til at bruge <strong>pesticider</strong>ne mere<br />
hensigtsmæssigt. Vi skal udvikle<br />
planteavlen, så vi mindsker<br />
<strong>af</strong>hængigheden <strong>af</strong> plantebeskyttelsesmidler<br />
til glæde for<br />
både jordbruget, tegnebogen<br />
og miljøet, siger han.<br />
Dyrlægerådgivning i <strong>LRØ</strong><br />
- Svinerådgivningen er under<br />
pres, og det vil den fortsat<br />
være. Svineproducenterne<br />
efterspørger svinerådgivning<br />
og veterinær rådgivning, og<br />
begge former for rådgivning<br />
skal supplere hinanden<br />
i fremtiden. Det er derfor<br />
nødvendigt med et tæt sam-<br />
Tommy Agermose og Jeppe<br />
Mouritsen understreger, at<br />
der ikke er tale om en ny<br />
produktionsform:<br />
- IPM handler om bæredygtigt<br />
landbrug og om at<br />
gøre det optimale. Det kan<br />
være med til at udvikle planteavlen<br />
i den rigtige retning.<br />
IPM betyder ikke, at vi skal<br />
undvære <strong>pesticider</strong>ne, men at<br />
vi skal gøre os mindre <strong>af</strong>hængige<br />
<strong>af</strong> dem.<br />
Side 9<br />
Fem landmænd og to gartnere i Danmark skal de kommende år være med til at vise, hvordan man kan praktisere IPM. En <strong>af</strong> dem er Jeppe<br />
Mouritsen i Korning (t.h.), der her ses sammen med planteavlskonsulent Tommy Agermose, <strong>LRØ</strong>.<br />
arbejde, som kan understøtte<br />
begge virksomheder.<br />
Via <strong>LRØ</strong>’s partnerskab<br />
kan Porcus udvikle forretningen.<br />
Tilsvarende vil <strong>LRØ</strong><br />
have mulighed for at tilbyde<br />
kunder hos Porcus rådgivning.<br />
(let.)<br />
Til samtlige jordbrugere
2 Debat · Nyheder<br />
22. marts 2011<br />
Udgivet <strong>af</strong> <strong>LRØ</strong> i 13.000 eksemplarer.<br />
Postbesørget avis til alle jordbrugere og kunder i området<br />
og adresseret til de passive medlemmer <strong>af</strong> Østjysk Landboforening,<br />
Landboforeningen Odder-Skanderborg og<br />
Vejle-Fredericia Landboforening med flere, der ønsker<br />
avisen tilsendt.<br />
Redaktionsadresse:<br />
<strong>LRØ</strong> - Erhvervsbyvej 13, 8700 Horsens<br />
Telefon: 70 15 40 00 · Telefax: 76 58 77 83<br />
Lene Tingleff - e-mail: let@lro.dk<br />
Anne-Marie Kjær - e-mail: amk@lro.dk<br />
Hjemmeside: www.lro.dk<br />
Ansvarshavende: Direktør Per Bardrum<br />
De tre foreninger bag <strong>LRØ</strong>:<br />
Østjysk Landboforening<br />
Formand: Finn Pedersen 75 76 10 75<br />
Næstformand: Jeppe Mouritsen 75 67 30 70<br />
Sekretær: Jørgen Skov Nielsen 87 40 52 63<br />
Landboforeningen Odder-Skanderborg<br />
Formand: Jens Gammelgaard 86 55 41 38<br />
Næstformand: Ole Larsen 86 57 21 14<br />
Sekretær: Helge Kjær Sørensen 40 43 07 69<br />
Vejle-Fredericia Landboforening<br />
Formand: Jens Ejner Christensen 75 87 32 14<br />
Næstformand: Sejer Grimstrup 75 85 14 70<br />
Sekretær: Bent Lune Nielsen 70 15 40 00<br />
Informationsudvalg:<br />
Mads Mogensen, økonomiudvalg<br />
Jakob Jakobsen, kvægudvalg<br />
Esben Gr<strong>af</strong>f, svineudvalg<br />
Mogens Jensen, planteavlsudvalg<br />
Niels Hegelund, svineproduktion<br />
Hanne Schønning, planteavl<br />
Ove Madsen, kvægproduktion<br />
Jens Riis Andersen, økonomi<br />
Torben Fredbo-Nielsen, byggerådgivning<br />
Lene Tingleff, journalist<br />
Anne-Marie Kjær, sekretær<br />
Annoncesalg:<br />
Salgsdirektør Søren Ankersen,<br />
tlf. 97 84 13 80, Børs•Mark A/S<br />
Layout:<br />
Rounborgs gr<strong>af</strong>iske hus, Holstebro<br />
Tryk:<br />
Trykcentralen, Viby J.<br />
Kommende blade:<br />
Nr. 04 Deadline: 01.04.11<br />
Udkommer: 18.04.11<br />
Nr. 05 Deadline: 17.05.11<br />
Udkommer: 7.06.11<br />
Set fra min stol<br />
Den sidste beretning<br />
Af Hans Henrik Mols, formand<br />
for <strong>LRØ</strong>’s planteavlsudvalg<br />
Med beslutningen om<br />
at nedlægge de faglige<br />
udvalg i <strong>LRØ</strong> er en epoke<br />
og mangeårig tradition<br />
for landmændene i det<br />
østjyske område slut.<br />
På repræsentantskabsmødet<br />
den 25. februar blev det<br />
besluttet, at <strong>LRØ</strong>’s fagudvalg<br />
skal nedlægges og at det<br />
faglige arbejde i repræsentantskabet<br />
skal opprioriteres.<br />
Repræsentanterne skal<br />
være ambassadører for den<br />
faglige rådgivning, og der skal<br />
holdes fire årlige repræsentantskabsmøder.<br />
Repræsentantskabet<br />
vælger fire personer ud <strong>af</strong><br />
de 35 medlemmer til <strong>LRØ</strong>’s<br />
bestyrelse. De fire personer<br />
skal repræsentere henholdsvis<br />
plant, kvæg, svin og økonomi<br />
og være en slags ”faglige tovholdere”<br />
i <strong>LRØ</strong>-bestyrelsen.<br />
Deres opgave er at fange<br />
faglige signaler ”i marken”<br />
og bære vigtige emner ind<br />
i rådgivningssystemet. Vi får<br />
et forenklet system, og vi har<br />
stadig folkevalgte repræsentanter,<br />
som sikrer kontakten.<br />
Efter en lang vinter er foråret<br />
endelig på vej, det har vi<br />
ventet længe på. Vinter<strong>af</strong>grøderne<br />
ser bedre ud end sidste<br />
år, hvor der mange steder<br />
måtte sås store arealer om.<br />
Forhåbentlig vil vi få en god<br />
vækstsæson og en god høst.<br />
Som det ser ud nu, er vi kommet<br />
rimeligt godt fra start.<br />
I planteavls<strong>af</strong>delingen bruger<br />
vores konsulenter lige nu<br />
rigtigt meget tid på EU-hektaransøgninger,<br />
og desværre<br />
er det blevet sådan, at der skal<br />
bruges tid på småting, petitesser,<br />
kontrol og alverdens ting.<br />
Sådan er loven indrettet,<br />
men det er frustrerende for<br />
både landmænd og konsulenter,<br />
at der skal bruges tid på<br />
irrelevante spørgsmål.<br />
Vi ved alle, hvad konsekvenserne<br />
er for den enkelte landmand,<br />
hvis ansøgningen ikke<br />
lever op til alle de lovformelige<br />
krav, så derfor er der kun<br />
ét at gøre, nemlig at rette ind.<br />
Det er vigtigt, at alt det<br />
hele kommer med og ikke<br />
mindst vigtigt, at landmand<br />
og konsulent nøje får <strong>af</strong>stemt,<br />
hvem der gør hvad, så der<br />
ikke sker misforståelser. Det<br />
kan betyde træk i EU-hektarstøtten,<br />
så tjek hellere en gang<br />
for meget end for lidt.<br />
Delegeretmøde<br />
Der har netop været holdt<br />
ekstraordinært delegeretmøde i<br />
Herning, hvor Grøn Vækst og<br />
vandplaner var det store emne.<br />
Med udsættelse <strong>af</strong> reduktionen<br />
på 10.000 ton kvælstof<br />
til vand miljøet har landbruget<br />
vundet lidt tid til at<br />
dokumentere, at den baseline<br />
som miljøstyrelsen har regnet<br />
sig frem til, ikke er korrekt.<br />
Når det gælder miljøspørgsmål,<br />
drejer det sig ikke<br />
altid om at have ret - men<br />
om at få ret.<br />
Et år med udfordringer<br />
<strong>LRØ</strong>-underskud på 4,3 mill. kr. i 2010<br />
2010 blev et hårdt år for<br />
landbrugserhvervet og<br />
dermed også for <strong>LRØ</strong>, som<br />
kom ud med et underskud<br />
på 4,3 mill. kr.<br />
Direktør Per Bardrum gennemgik<br />
regnskabet på generalforsamlingerne.<br />
- Ledelse og bestyrelse finder<br />
resultatet utilfredsstillende,<br />
men har taget de nødvendige<br />
skridt i retning <strong>af</strong> en tilpas-<br />
IT på aktier<br />
Sønderjysk Landboforening indgår som aktionær<br />
<strong>LRØ</strong> sætter med virkning<br />
fra 1. april sin it-<strong>af</strong>deling,<br />
IT-Gaarden, på aktier og<br />
etablerer ”ITG Hosting<br />
A/S”. Samtidig indgår Sønderjysk<br />
Landboforening<br />
som aktionær.<br />
ning til de vanskelige vilkår,<br />
erhvervet og rådgivningsvirksomheden<br />
står over for.<br />
Finanskrisens indtog i sensommeren<br />
2008 ramte med<br />
voldsom kr<strong>af</strong>t landbrugets<br />
finansieringsmuligheder og<br />
dermed også efterspørgslen<br />
efter rådgivning, specielt rettet<br />
mod ydelser som byggeri,<br />
staldindretning, miljøarbejde<br />
og ejendomshandel.<br />
- På den baggrund har vi<br />
- Baggrunden for beslutningen<br />
er et ønske om at vækste<br />
inden for området hosting<br />
med henblik på at sikre et<br />
overskud, der kan bidrage til<br />
de to virksomheders primære<br />
forretningsområde inden for<br />
landbrugsrådgivning, siger<br />
direktør Per Bardrum, <strong>LRØ</strong>.<br />
foretaget en turn-around og<br />
lagt en besparelsesplan for at<br />
øge konkurrencedygtigheden,<br />
og via Strategi 2014 er vi klar<br />
til forandring.<br />
<strong>LRØ</strong> har samtidig indført<br />
en ny organisationsform og<br />
ledelsesstruktur.<br />
- Sammenholdt med en reduktion<br />
<strong>af</strong> medarbejderstaben<br />
på 29 ansatte over de sidste<br />
18 måneder er det målet,<br />
at spareplanen kan sikre en<br />
Direktør Per Grønbæk,<br />
Sønderjysk Landboforening,<br />
siger, at IT-Gaarden har<br />
opbygget et spændende koncept<br />
med hosting på et højt<br />
niveau. Alle IT-opgaver for de<br />
ca. 200 brugere lægges over i<br />
selskabet.<br />
Per Bardrum påpeger, at<br />
omkostningseffektiv rådgivningsvirksomhed.<br />
<strong>LRØ</strong> har derudover rettet<br />
et nødvendigt fokus mod<br />
andre erhverv og en række<br />
nye aktiviteter.<br />
Per Bardrum oplyste, at<br />
mange benytter sig <strong>af</strong> faciliteterne<br />
i LandbrugetsHus.<br />
Eksterne kunder har besøgt<br />
huset med 5.600 gæster.<br />
I 2011 budgetteres med et<br />
resultat på 575.000 kr. (let.)<br />
det for <strong>LRØ</strong> er et stort aktiv<br />
at få IT lagt over i en selvstændig<br />
virksomhed med en<br />
partner inden for DLBR.<br />
- Vi tror på, at ITG Hosting<br />
A/S vil vækste, og at der er et<br />
stort potentielt marked inden<br />
for landbrugets virksomheder,<br />
siger de to direktører. (let.)
22. marts 2011 Debat · Nyheder<br />
Det mener jeg<br />
Grøn Vækst skal væk<br />
Af Ingvardt Johansen, Bredsten<br />
Grøn Vækst skal væk, helt<br />
væk. Vi skal ikke fedtes<br />
ind i noget, for kravene er<br />
urimelige og bygger på et<br />
forkert fagligt grundlag.<br />
Samtidig er processen under<br />
al kritik, kravene er allerede<br />
ved at blive ført ud i livet<br />
endnu før høringsfristen er<br />
udløbet. Meget er indført via<br />
gødningsloven, det er som<br />
en tyv om natten, og det<br />
efterlader en fornemmelse <strong>af</strong><br />
skindemokrati, hvor det hele<br />
er bestemt på forhånd.<br />
Gør indsigelse<br />
Min opfordring til alle landmand<br />
skal være: Gør indsigelse<br />
mod Grøn Vækst inden<br />
fristen udløber den 6. april. Få<br />
lavet en indsigelse, evt. sammen<br />
med din nabo eller en<br />
gruppe lodsejere.<br />
Det er samtidig vigtigt,<br />
man kræver erstatning, når<br />
der kræves indgreb på ens<br />
jord. Det er vigtigt at få med i<br />
sin indsigelse.<br />
Vi står nu med krav om<br />
reduktion <strong>af</strong> 9.000 tons kvælstof,<br />
som reelt er vedtaget.<br />
Det er godt, de 10.000 tons<br />
er parkeret og stillet i bero.<br />
Men det gør reelt ikke de<br />
9.000 tons mere acceptable.<br />
De tal, der regnes med, er<br />
forkerte. Vi er længere fremme<br />
på miljøområdet, end der<br />
er regnet med. Vi kan godt<br />
opfylde de mål, der stilles, bl.a.<br />
på grund <strong>af</strong> en bedre foderudnyttelse<br />
og andet. Derfor<br />
har vi allerede opfyldt målene,<br />
som landskonsulent Leif<br />
Knudsen viste på det ekstraordinære<br />
delegeretmøde.<br />
Vi har opfyldt kravene i<br />
tre vandmiljøplaner, og vi<br />
er langt fremme, hvad det<br />
her angår, og derfor er Grøn<br />
Vækst slet ikke nødvendigt.<br />
EU siger vi skal levere vandplaner,<br />
men det er de danske<br />
politikere, der har sat overliggeren<br />
urealistisk højt.<br />
Ser man på de samlede miljøudfordringer,<br />
var det langt<br />
mere fornuftigt at tage fat på<br />
Støtte til den gode idé<br />
Vær opmærksom på støttemuligheder fra LAG-midlerne<br />
Af Lene Tingleff<br />
- Hvis du går med en spændende<br />
idé, der kan medvirke<br />
til at skabe nye arbejdspladser<br />
og aktivitet i landdistriktet,<br />
kan det være en oplagt<br />
mulighed at søge de såkaldte<br />
LAG-midler til projektet.<br />
Det siger landdistriktskonsulent<br />
Kristian Andersen,<br />
LandboSyd, som <strong>LRØ</strong><br />
samarbejder med i forbindelse<br />
med landdistriktsrådgivning<br />
og ansøgninger.<br />
- Landmænd bør være<br />
opmærksomme på at udnytte<br />
de støttemuligheder, der er.<br />
Og der er faktisk midler at<br />
hente i en række kommuner,<br />
så det gælder jo bare om at<br />
få søgt, hvis man har en god<br />
og nyskabende aktivitet, man<br />
gerne vil have sat i gang.<br />
Her i området er der nedsat<br />
lokale aktionsgrupper (LAGgrupper)<br />
i Hedensted, Ikast-<br />
Brande, Silkeborg, Horsens og<br />
Vejle. De har alle fået tildelt<br />
midler fra landdistriktsprogrammet,<br />
dog ikke i samme<br />
Eksempler på projekter<br />
Is-mejerier ved Dybbøl og på Møn<br />
Kursus- og konferencevirksomhed Aabenraa<br />
Maskinfabrik, Tinglev<br />
Udvikling og opstart <strong>af</strong> produktion <strong>af</strong> vogn til majshøst<br />
Lokalt videncenter for biogas, Aabenraa og Sønderborg<br />
Fremstilling <strong>af</strong> halm- og træpiller på gårdanlæg<br />
størrelsesorden, midlerne er<br />
ikke så store i købstadskommunerne.<br />
Der vil altid være<br />
en egenfinansiering på mindst<br />
50 procent.<br />
At ville noget<br />
Kristian Andersen påpeger, at<br />
landmænd i forbindelse med<br />
LAG-ansøgninger skal være<br />
opmærksomme på erhvervsudvikling,<br />
der ikke har noget<br />
direkte at gøre med det<br />
primære landbrug.<br />
- Der findes andre støtteordninger,<br />
der har med<br />
selve landbruget at gøre, f.eks.<br />
inden for miljø og ny teknologi.<br />
Når det drejer sig om<br />
LAG-midler, skal man tænke<br />
lidt anderledes, her gælder<br />
det om nyskabelse, erhvervsfremme<br />
og jobskabelse, gerne<br />
i tilknytning til landbruget.<br />
- Det vigtigste er selvfølgelig,<br />
at man vil noget, og at<br />
man har en god idé, som man<br />
den forurening, der kommer<br />
via de store floder ud til<br />
Østersøen, her er der langt<br />
mere at komme efter.<br />
Friheden forsvandt<br />
Vi er underlagt et akademikerstyre,<br />
som er meget langt<br />
fra virkeligheden, og det får<br />
alvorlige konsekvenser for<br />
landbrugserhvervet i disse år.<br />
De beslutninger, der træffes<br />
på kontorerne i København,<br />
gør noget ved den enkelte<br />
landmand. For hvor er friheden.<br />
Friheden til at drive<br />
landbrug under ordentlige<br />
forhold. Den er væk. Det<br />
samme er respekten for landmandens<br />
indsats.<br />
Landmanden møder konstant<br />
nye krav og kontrol. Selv<br />
var jeg udsat for fem kontroller<br />
i løbet <strong>af</strong> fire måneder fra<br />
Fødevarestyrelsen, Arbejdstilsynet,<br />
Plantedirektoratet og<br />
andre offentlige myndigheder.<br />
brænder for. Vel og mærke en<br />
idé, der skaber aktivitet. Det<br />
skal komme andre end én selv<br />
til gode, ellers kan man ikke<br />
komme i betragtning, understreger<br />
Kristian Andersen.<br />
Ikke statisk<br />
Kristian Andersen yder<br />
rådgivning til kunder, der har<br />
behov for at blive opdateret<br />
vedrørende landdistriktsansøgninger,<br />
herunder LAGmidler.<br />
- Det kan være vanskeligt<br />
for den enkelte at orientere<br />
sig og danne sig et overblik<br />
over de mange forskellige<br />
ordninger, der eksisterer.<br />
Ordningerne er ikke statiske,<br />
der sker noget hele tiden. Og<br />
det er altid en fordel at være<br />
tidligt ude.<br />
- Det er vigtigt at sætte sig<br />
godt ind i mulighederne og<br />
vigtigt at få lavet sin ansøgning<br />
rigtigt første gang. Man<br />
Der går en masse tid med det,<br />
og som landmand er det ikke<br />
opløftende konstant at skulle<br />
være under kontrol.<br />
Landmanden møder konstant<br />
kritik. På den baggrund<br />
kan jeg kun bakke op om<br />
den store omdømmekampagne,<br />
der er sat i gang fra<br />
Landbrug&Fødevarer. Det er<br />
den eneste vej frem.<br />
Reglerne skifter<br />
Jeg undrer mig også over,<br />
hvordan de miljømæssige<br />
indsatser så hurtigt kan forandre<br />
sig. Dér, hvor vi driver<br />
landbrug, har vi altid skullet<br />
tage hensyn til Fårup Sø og<br />
Engelsholm Sø. Her lå restriktionerne,<br />
når det drejede<br />
sig om landbrugets muligheder<br />
for vækst.<br />
Men nu, i forbindelse med<br />
Grøn Vækst, er det pludselig<br />
Vejle Inderfjord, der er fokus<br />
på og ikke søerne i oplandet.<br />
LAG<br />
En lokal aktionsgruppe<br />
er en forening, som skal<br />
drive udviklingen <strong>af</strong><br />
landdistrikterne i bredt<br />
samspil med lokalsamfundet.<br />
skal også være opmærksom<br />
på, hvad der har prioritet hos<br />
den lokale aktionsgruppe,<br />
som har sine egne mål og<br />
indsatsområder.<br />
Ansøgninger kan indsendes<br />
løbende, hvorefter de lokale<br />
aktionsgrupper ”samler op”<br />
og kigger på dem, f.eks. hvert<br />
kvartal.<br />
Landdistriktsprogram<br />
3<br />
Et helt nyt regelsæt. Det får<br />
som konsekvens, at vi skal<br />
have efter<strong>af</strong>grøder i en tredjedel<br />
<strong>af</strong> arealet. Det er rigtigt<br />
meget, og det vil betyde, at<br />
jeg går ned i løn. Hvorfor skal<br />
jeg det?<br />
Ingen muligheder<br />
Da Grøn Vækst blev lanceret,<br />
hørte vi om, at det ville give<br />
muligheder for erhvervet.<br />
Men vi ser ingen muligheder<br />
for vækst. Vi ser kun begrænsninger.<br />
Vi vil meget gerne gøre en<br />
indsats for miljøet, men der<br />
skal være økonomi i tingene,<br />
ellers går det ikke. Man giver<br />
ikke landmanden mulighed<br />
for at få noget ud <strong>af</strong> det, der<br />
er ingen økonomisk vinding.<br />
Alt for meget mod og energi<br />
går tabt på den måde.<br />
Yderligere oplysninger kan<br />
fås hos landdistriktskonsulent<br />
Kristian Andersen, LandboSyd,<br />
tlf. 7436 5111 eller<br />
2082 1158.<br />
Det nuværende landdistriktsprogram er gældende i<br />
perioden 2007-2013. Der er <strong>af</strong>sat i alt ca. 7,6 milliarder<br />
kr. for hele perioden, her<strong>af</strong> kommer ca. 4,3 milliarder<br />
kroner kr. fra EU.<br />
Landdistriktsprogrammet sigter mod fire generelle mål:<br />
• Konkurrencekr<strong>af</strong>t i fødevaresektor<br />
• Job i landdistrikterne<br />
• Attraktive levevilkår<br />
• Rig natur og rent miljø<br />
(Kilde: Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Erhverv)
4 Aktuelt portræt · Nyheder<br />
22. marts 2011<br />
Aktuelt portræt<br />
Ekspert i vandplaner<br />
Selv om planteavlskonsulent<br />
Børge Nielsen på<br />
ingen måde er uvant med<br />
at holde indlæg for større<br />
forsamlinger, var det en<br />
særlig udfordring at stå på<br />
talerstolen i Herning Kongrescenter<br />
foran 800 landmænd,<br />
der var til ekstraordinært<br />
delegeretmøde i<br />
Landbrug&Fødevarer.<br />
Emnet var ikke uvant for<br />
ham, det drejede sig om<br />
vand- og naturplanerne og<br />
deres konsekvenser for danske<br />
landmænd. Et område, Børge<br />
Nielsen har beskæftiget sig<br />
med på intensivt plan gennem<br />
de sidste par år som<br />
rådgiver i <strong>LRØ</strong>.<br />
Men situationen på mødet<br />
den 2. marts var tilspidset,<br />
fordi landmændenes frustration<br />
over vandplaner og restriktioner<br />
som følge <strong>af</strong> Grøn<br />
Vækst efterhånden var ved at<br />
være stor.<br />
Det var den også, da han<br />
stod foran 650 landmænd til<br />
stormødet på Bygholm Landbrugsskole<br />
den 4. februar.<br />
Landmændene var strømmet<br />
til skolen fra nær og fjern,<br />
mange på traktorer, for at vise<br />
deres utilfredshed.<br />
God formidler<br />
Forinden disse stormøder har<br />
Børge Nielsen gennemgået<br />
planerne og deres konsekvenser<br />
på en lang række<br />
informationsmøder i <strong>LRØ</strong>,<br />
Dansk Landbrug Midt Øst<br />
(DLMØ) og de lokale landboforeninger.<br />
Han har også<br />
medvirket som indlægsholder<br />
på et møde om vandplanerne<br />
i Horsens Ren Fjord.<br />
Og gennem sit daglige<br />
virke som planteavlskonsulent<br />
og miljørådgiver har han beskæftiget<br />
sig indgående med<br />
konsekvenserne.<br />
Det er således på ingen<br />
måde for meget at sige, at<br />
Børge Nielsen er mere end<br />
godt hjemme i vand- og naturplanerne.<br />
Han ved præcist,<br />
hvad vandplanerne betyder i<br />
forhold til kystvand, grundvand,<br />
søer og vandløb, og kan<br />
ved, hvilke omkostninger<br />
de forskellige tiltag vil få for<br />
landbruget i de forskellige<br />
oplande.<br />
Netop hans store viden på<br />
området betyder, at han er<br />
god til at formidle tingene<br />
på en rolig, overbevisende og<br />
faglig måde, så budskaberne<br />
bliver klare.<br />
Han virker rolig og fattet,<br />
og selv om han står foran<br />
en stor flok meget utilfredse<br />
tilhørere, bringer det ham<br />
ikke ud <strong>af</strong> fatning eller gør<br />
ham nervøs.<br />
Afdelingsleder<br />
Børge Nielsen, 59 år, stammer<br />
fra Holsted, hvor han er født<br />
og opvokset på et landbrug.<br />
Efter studentereksamen læste<br />
han til bygningsingeniør, og<br />
efter et år begyndte han at<br />
Se mere på: www.landbogruppen.dk<br />
Jennum, Vejle<br />
Fritidslandbrug<br />
Rugballevej 73, Jennum<br />
7100 Vejle<br />
LandboGruppen ØST<br />
Tlf. 7658 7750<br />
Charmerende landejendom beliggende i særdeles naturskønne<br />
omgivelser med dejlige eng- og skovarealer. Ejendommens<br />
samlede areal er på 31,4 ha., her<strong>af</strong> 23,3 støtteberettiget agerjord,<br />
som er beliggende rundt omkring ejendommen. 6 ha. fredsskov<br />
og 1,4 ha. eng direkte ned til Vejle Å med fiskeret og særdeles<br />
gode jagtmuligheder.<br />
Hvidkalket stuehus med et boligareal på 160 m2 som indeholder:<br />
Bryggers, viktualierum, køkken/alrum med spiseplads og tv-stue i<br />
et, stort soveværelse, stor vinkelstue, forgang og badeværelse. I<br />
tagetagen er der 3 værelser, toilet og pultekammer.<br />
Endvidere gode udhuse med bl.a. fyrrum, stald/udhus,<br />
malkerum, værksted, lade, garage og godt maskinhus med god<br />
porthøjde og fast gulv. Energimærke: G.<br />
Kontant: 5.995.000<br />
Sagsnr.:<br />
5011-104<br />
Udbetaling: 5.995.000 Hektar:<br />
31,45<br />
LANDBOGRUPPEN ØST<br />
Erhvervsbyvej 11<br />
8700 Horsens<br />
Tlf.: 76587750, Fax: 76587797<br />
Email: oest@landbogruppen.dk<br />
Odder<br />
Svineejendom<br />
Rude Havvej 25<br />
8300 Odder<br />
læse til agronom med speciale<br />
i planteavl og økonomi.<br />
Efter endt uddannelse<br />
arbejdede han i Skjern-Tarmegnens<br />
Landboforening som<br />
planteavlskonsulent i to år,<br />
hvorefter han var ansat i det<br />
tyske plantebeskyttelsesfirma,<br />
Schering, gennem 13 år.<br />
I 1994 blev han ansat som<br />
<strong>af</strong>delingsleder for planteavl<br />
i Højderyggens Landboforening<br />
i Tørring, og han<br />
flyttede med til Horsens, da<br />
<strong>af</strong>delingerne blev samlet i<br />
LandbrugetsHus i 2008.<br />
Fokus på miljø<br />
Miljøet er gennem årene<br />
kommet til at fylde mere og<br />
mere, men Børge Nielsen<br />
har samtidig holdt fast i det<br />
egentlige planteavlsarbejde,<br />
hvilket han ser som en styrke.<br />
Han oplever, at det er en stor<br />
styrke at vide, hvad der sker i<br />
praksis i planteavlen, når man<br />
arbejder med den miljømæssige<br />
side <strong>af</strong> sagen.<br />
LandboGruppen ØST<br />
Tlf. 7658 7750<br />
Svineproduktionsejendom med en samlet produktion på 6000<br />
slagtesvin fra 7 kg. til 100 kg. Produktionen foregår i bygninger<br />
som er løbende renoveret og sektioneret. Sektionerne passer<br />
sammen med 180 dyr pr. sektion. Den nyeste slagtesvinestald er<br />
opført i 2005. Hele anlægget er med tørforder og helt eller delvis<br />
drænet gulv. Alt foder kan hjemmeblandes og der er gastæt<br />
opbevaringsplads til ca. 8500 tdr. korn, fordelt på to siloer. Der er<br />
samlet gylleopbevaringsplads til ca. 3600 m3. Ejendommen er i<br />
fuld drift, og besætningen overtages i forbindelse med handlen.<br />
Ejendommen består <strong>af</strong> hovedejendommen med et areal på 50,4<br />
ha. og en bygningsløs ejendom på 18,8 ha. Jorden er<br />
hovedsagelig særdeles god jord med god arondering. Der<br />
medfølger 63,5 alm. Eu-støtterettigheder og 2,14<br />
støtterettigheder til permanent græs. Stuehuset som er opført i<br />
gule sten med eternittag i 1877 har et boligareal på 200 m2.<br />
Kontant: 17.950.000<br />
Ændrede udbudsvilkår<br />
Sagsnr.:<br />
Hektar:<br />
5011-087<br />
69,24<br />
Børge Nielsen har gennem<br />
de sidste fem år været<br />
en del <strong>af</strong> <strong>LRØ</strong>’s miljøteam,<br />
hvor konsulenter fra planteavl,<br />
svineproduktion og kvægbrug<br />
arbejder tæt sammen. Det har<br />
givet en god erfaringsudveksling<br />
og har ført til udvikling<br />
<strong>af</strong> nye arbejdsmetoder.<br />
Miljøet fylder også meget<br />
i hans arbejde som netværkssekretær<br />
for landboforeningerne<br />
i samarbejdet<br />
med Hedensted og Horsens<br />
Kommuner.<br />
Da vand- og naturplanerne<br />
blev præsenteret, nedsatte<br />
<strong>LRØ</strong> et team, som siden har<br />
arbejdet med disse planer, og<br />
for Børge Nielsen har det<br />
h<strong>af</strong>t høj prioritet i de senere<br />
måneder. Især problemstillingen<br />
vedrørende kvælstof<br />
til kystnære områder har fyldt<br />
meget.<br />
Teamet omkring vandplaner<br />
var meget aktivt omkring<br />
forhøringen for et år siden, og<br />
vandplanerne fyldte meget på<br />
Aale ved Tørring<br />
Fritidslandbrug<br />
Brædstrupvej 60, Aale<br />
7160 Tørring<br />
Børge Nielsen<br />
landboforeningernes generalforsamlinger<br />
allerede i 2010.<br />
Her blev forarbejdet til den<br />
indsats, der sker nu, lagt.<br />
Aktiv i fritiden<br />
Børge Nielsen bor i Hovborg<br />
sammen med Karin. Han har<br />
fire voksne børn.<br />
Fritiden bruges bl.a. på volleyball<br />
og beachvolley, og han<br />
er desuden fitness-instruktør.<br />
Sang og musik spiller også<br />
en stor rolle for Børge Nielsen,<br />
som tidligere har været<br />
aktiv i Varde Sommerspil og<br />
gerne synger for, når der skal<br />
indledes med en sang i større<br />
forsamlinger. (let.)<br />
LandboGruppen ØST<br />
Tlf. 7658 7750<br />
Velbeliggende ejendom i udkanten <strong>af</strong> Åle by i naturskønne<br />
omgivelser med dejlig velholdt have. Ejendommens<br />
jordtilliggende er ialt på 25,6 ha. Her<strong>af</strong> er der 23,2 ha.<br />
EU-støtteberettiget. Alle betalingsrettighederne har kvægtillæg.<br />
22 ha. udgør agerjord omkring ejendommen, 1,7 ha. engareal<br />
direkte ned til Gudenåen med fiskeret.<br />
Stuehuset med et boligareal på 122 m2 indeholder: Baggang<br />
med oliefyr, badeværelse, spisekøkken, forgang, stort<br />
soveværelse og 2 stuer. Tagetagen indeholder: Opholdsrum/<br />
tv-stue, 2 værelser og pultekammer.<br />
Driftsbygningerne indeholder stald og lade. Endvidere maskinhus<br />
opført i metalplader med fast bund og gylletank på 390 m3.<br />
Energiklasse: D.<br />
Kontant: 4.575.000<br />
Sagsnr.:<br />
5011-099<br />
Udbetaling: 4.575.000 Hektar:<br />
25,65
22. marts 2011 Generalforsamling<br />
Lad vækstlokomotivet køre<br />
200 landmænd til generalforsamling i Landboforeningen Odder-Skanderborg<br />
Dorthe og Bo Christensen, Hørning, modtog Søren Laugesens Mindelegat,<br />
som blev overrakt <strong>af</strong> Jens Henrik Kirkegaard.<br />
Af Lene Tingleff<br />
- Vi har et erhverv, der har<br />
formået at øge produktiviteten,<br />
samtidig med at<br />
vores miljøbelastning er<br />
blevet reduceret mere end<br />
i noget andet land. Det<br />
burde få politikerne til at<br />
fyre op under kedlerne på<br />
et <strong>af</strong> Danmarks stærkeste<br />
vækstlokomotiver.<br />
Det sagde Jens Gammelgaard,<br />
formand for Landboforeningen<br />
Odder-Skanderborg på<br />
generalforsamlingen den 9.<br />
marts med 200 deltagere.<br />
Han undrede sig over, at<br />
politikerne i stedet står klar<br />
med forslag til nye restriktioner<br />
og større byrder, som<br />
landbruget skal bære.<br />
- Og det endda i en situation,<br />
hvor landbruget og fødevareerhvervet<br />
er trukket ned i<br />
sneglefart <strong>af</strong> politisk bestemte<br />
byrder og restriktioner, lave<br />
markedspriser og skadevirkninger<br />
fra finanskrisen. Hvad<br />
er det lige, der foregår?<br />
Jens Gammelgaard nævnte<br />
det dårlige bytteforhold, som<br />
rammer mange landmandsfamilier.<br />
Det kan i værste fald<br />
tvinge både landmænd og<br />
De blev valgt:<br />
deres familier væk fra deres<br />
livsværk.<br />
- Det må snart gå op for<br />
vore politikere, at vi skal<br />
samme rammebetingelser som<br />
øvrige EU-lande.<br />
Vandplaner<br />
Jens Gammelgaard fortalte<br />
om det store arbejde, der<br />
er gjort for at få ændret på<br />
vandplanerne og hvordan<br />
der er kæmpet for at gøre<br />
politikerne opmærksomme på<br />
konsekvenserne. Han oplyste,<br />
at der i DLMØ-regi er holdt<br />
ni informationsmøder med<br />
næsten 1.000 deltagere.<br />
- I begyndelsen <strong>af</strong> februar<br />
blev reduktionen <strong>af</strong> kvælstof<br />
med 10.000 ton udsat<br />
til 2027. Vi skal dog stadig<br />
reducere med 9.000 tons frem<br />
til 2015.<br />
- Kravet om efter<strong>af</strong>grøder<br />
rammer hårdt. Der er eksempler<br />
på landmænd, der skal<br />
have 35 procent efter<strong>af</strong>grøder<br />
uden kompensation, det er<br />
uanstændigt og det arbejder<br />
vi på at ændre.<br />
Ulovligt kvælstof<br />
Jens Gammelgaard sagde, at<br />
160 landmænd i Østjylland er<br />
involveret i ulovlig kvæl-<br />
• Jens Gammelgaard blev genvalgt som formand og Ole<br />
Larsen blev genvalgt som næstformand.<br />
• Leif Kreutzfeldt, Snærrild, blev nyvalgt (økonomi),<br />
suppleant Lars Kreutzfeldt Rasmussen, Saksild.<br />
• Henrik Næsted, Riis, blev genvalgt (planteavl), suppleant<br />
Peter Wiese, Foerlev.<br />
• Peder Liboriussen, Alrø, blev nyvalgt (kvæg), suppleant<br />
Henrik Høy Thomsen, Stjær.<br />
• Karsten Nielsen, Hårby, blev genvalgt (svin), suppleant<br />
Lars Kirkegaard, Søby.<br />
• Jakob Aagaard Sørensen, Hårby, blev genvalgt (deltid),<br />
suppleant Erland Lykke Christensen, Mesing.<br />
• Foreningens regnskab blev godkendt med et underskud<br />
på to mill. kr. Der er 352 aktive medlemmer.<br />
Jette og Svend Åge Lyngby Pedersen fik P. Vesterhaugaards Mindelegat,<br />
som blev overrakt <strong>af</strong> formanden, Jens Gammelgaard.<br />
stofimport, og at der bliver<br />
tale om meget hårde str<strong>af</strong>fe<br />
for overgødskning.<br />
- Det kan ikke nytte, at vi<br />
har landmænd, der i den grad<br />
uddrager loven på bekostning<br />
<strong>af</strong> lovlydige landmænd. Vi kan<br />
ikke hjælpe disse landmænd,<br />
de må tage str<strong>af</strong>fen.<br />
Trods krise og alvor sagde<br />
Jens Gammelgaard, at fremtiden<br />
ikke er så sort, som den<br />
har været.<br />
- Vores rammevilkår skal<br />
forbedres, og det skal vi selv<br />
være med til. Vi skal skabe et<br />
nyt syn på landbruget. Vi er<br />
i et erhverv, der i fremtiden<br />
kan bidrage mere og mere til,<br />
at Danmark bliver et rigere<br />
og et bedre land at leve i.<br />
- Det kræver en offensiv og<br />
konstruktiv tilgang, der tager<br />
udgangspunkt i hvad landbruget<br />
både nu og i fremtiden<br />
kan bidrage med. Det er baggrunden<br />
for landbrugets store<br />
omdømmekampagne.<br />
Dynamikken forsvinder<br />
Under debatten opfordrede<br />
Claus Wiese foreningen til<br />
at følge kr<strong>af</strong>tigt op på Grøn<br />
Vækst, fordi grundlaget er<br />
forkert.<br />
Hans Jakob Fenger takkede<br />
landboforeningen for den<br />
store indsats, der er gjort for<br />
at mindske skaderne.<br />
- Det er flot, I byder konstruktivt<br />
ind, bliv ved på den<br />
måde. Og så synes jeg, vi har<br />
kørt den sidste protest-tur på<br />
traktor, tilføjede han.<br />
Jens Thomsen takkede<br />
ligeledes formanden og bestyrelsen<br />
for deres kamp for at<br />
sk<strong>af</strong>fe bedre rammevilkår.<br />
- Det er godt, I kæmper<br />
landbrugets sag, for de mange<br />
Handler du<br />
efter dine mål?<br />
Jeg hjælper dig med dine udfordringer,<br />
så du får den produktion<br />
og det arbejdsliv, du ønsker.<br />
Gitte Børsting<br />
Cert. Life-, Business-<br />
og Stress Coach<br />
Vestergade 19,<br />
7600 Struer.<br />
Tlf. 60 22 94 60<br />
www.boerstingcoaching.dk<br />
Simon Stavballes Legat blev overrakt til unge mennesker under<br />
uddannelse. Modtagerne var Birte Maria Bang Pedersen, Heidi L.<br />
Pedersen, Søren Kreutzfeldt Rasmussen, Peter Kreutzfeldt Rasmussen,<br />
Kasper Sejersen Lund, Lasse Pedersen, Peter Munk Nielsen og<br />
landboungdommen v. Martin Lykke. Henrik Palle Christensen kunne<br />
ikke være til stede. Legaterne blev overrakt <strong>af</strong> Jens Gammelgaard.<br />
regler og begrænsninger er<br />
ved at pille dynamikken ud <strong>af</strong><br />
vores erhverv.<br />
Direktør Per Bardrum<br />
fremlagde <strong>LRØ</strong>’s regnskab<br />
og fortalte om, hvad der<br />
sker i virksomheden og om<br />
en række nye tiltag. (omtalt<br />
andet sted i avisen).<br />
Claus Wiese sagde, at de<br />
regnskaber, <strong>LRØ</strong> udarbejder,<br />
er for omfattende og dyre<br />
og efterlyste mulighed for et<br />
mere enkelt regnskab på færre<br />
sider.<br />
- Vi tilbyder flexregnskab,<br />
som er mindre og mere<br />
enkelt, det er der mange<br />
deltidslandmænd, der bruger.<br />
Valget er kundens, svarede Per<br />
Bardrum.<br />
Landinspektørfirmaet<br />
Kontaktperson vedr<br />
landbrugssager:<br />
Landinspektør Jan Frederiksen<br />
Mobil: 25 23 16 79<br />
E-mail: jbf@landplan.dk<br />
5<br />
Arne Mathiassen takkede<br />
Jens Gammelgård for en stor<br />
indsats og stillede spørgsmål<br />
vedrørende <strong>LRØ</strong>’s sponsorat.<br />
- Jeg mener, pengene bør<br />
bruges på medlemmerne i<br />
stedet for på cykelholdet,<br />
sagde han.<br />
- Fordi markedet er<br />
som det er, er vi nødt til at<br />
bruge penge på branding og<br />
markedsføring. Det gør vi på<br />
mange forskellige måder, bl.a.<br />
sponsorat og erhvervsklubber.<br />
Vi forsøger hele tiden<br />
at blive mere kendt for at få<br />
flere kunder i butikken, så vi<br />
kan sikre en fortsat kvalificeret<br />
rådgivning, svarede Per<br />
Bardrum.<br />
Bonefeld & Bystrup A/S<br />
Professionel rådgivning<br />
Effektiv opmåling<br />
Optimeret sagsstyring:<br />
- sammenlægning<br />
- arealoverførsel<br />
- udstykning<br />
Strandpromenaden 6<br />
8700 Horsens<br />
Tlf 76286060<br />
Fax 76286061<br />
E-mail: post@landplan.dk<br />
www.Bonefeld-Bystrup.dk
6 Generalforsamling<br />
22. marts 2011<br />
- Vi er en del <strong>af</strong> løsningen<br />
125 landmænd til generalforsamling i Østjysk Landboforening<br />
Af Lene Tingleff<br />
- Landbruget kan være en<br />
del <strong>af</strong> løsningen på mange<br />
<strong>af</strong> de udfordringer, vi lige<br />
nu står med i Danmark.<br />
Men så må man som<br />
ansvarlig politiker forstå,<br />
at man ikke skal kvæle<br />
enhver form for initiativ<br />
med håbløse krav og bureaukrati.<br />
Det sagde formanden for<br />
Østjysk Landboforening, Finn<br />
Pedersen, på generalforsamlingen<br />
den 10. marts med 125<br />
deltagere.<br />
- Vi sidder med Danmarks<br />
vigtigste og største kompetenceklynge.<br />
Erhvervet har de<br />
sidste mange år vist, at landbruget<br />
kan drives mere og<br />
mere miljøbevidst ved hjælp<br />
<strong>af</strong> forædling og teknologi.<br />
- Vi har intet imod, at<br />
driften <strong>af</strong> dansk landbrug<br />
bliver mere miljøbevidst, det<br />
er i alles interesser, men vi må<br />
forvente og forlange forståelse<br />
for, at det tager tid. Vi har<br />
trods alt med levende natur<br />
at gøre.<br />
Krise <strong>af</strong> format<br />
Finn Pedersen sagde, at dansk<br />
landbrug befinder sig i en<br />
økonomisk krise <strong>af</strong> format.<br />
- Vi er i en situation, hvor<br />
det for mange handler om<br />
overlevelse. Mange har svært<br />
ved fortsat at finde motivation.<br />
- I en sådan situation er det<br />
vigtigt at stå sammen og søge<br />
fælles løsninger. Vi arbejder<br />
målrettet på at opnå et fælles<br />
samspil mellem landmænd,<br />
politikere og finansieringsselskaber.<br />
Sammenholdet i<br />
landbruget er jo netop dét,<br />
der har båret os frem til dét,<br />
vi er i dag.<br />
- Derfor er det for mig<br />
<strong>af</strong>gørende, at vi giver opbakning<br />
til den strategi, der er<br />
lagt i Landbrug&Fødevarer.<br />
Eller sagt på en anden måde,<br />
Realkredit<br />
DLR Kredit yder realkreditfinansiering<br />
til alle landbrugsformål<br />
Kontakt dit pengeinstitut eller DLR Kredit direkte<br />
Område 70<br />
Simon Simonsen<br />
»Wissingsminde«<br />
Wissingsmindevej 18<br />
6640 Lunderskov<br />
Tlf. 70 24 34 70<br />
Fax: 70 24 35 70<br />
E-mail: sis@dlr.dk<br />
Område 71<br />
Jens Ravn<br />
»Anesminde«<br />
Ådalvej 26<br />
Hvejsel<br />
7300 Jelling<br />
Tlf. 70 24 34 71<br />
Fax: 70 24 35 71<br />
E-mail: jr@dlr.dk<br />
Område 72<br />
Steen Lauridsen<br />
Eg Mosevej 2<br />
7200 Grindsted<br />
Tlf. 70 24 34 72<br />
Fax: 70 24 35 72<br />
E-mail: stl@dlr.dk<br />
Område 86<br />
Frede Lundgaard<br />
Madsen<br />
Søndergade 66<br />
8883 Gjern<br />
Tlf. 70 24 34 86<br />
Fax: 70 24 35 86<br />
E-mail: flm@dlr.dk<br />
Ved vurdering <strong>af</strong><br />
ejendomme med<br />
stor svineproduktion<br />
medvirker desuden<br />
Frode Jensen<br />
Tyrstingvej 3, Ring<br />
8740 Brædstrup<br />
Tlf. 70 24 34 25<br />
Fax: 70 24 35 25<br />
E-mail: foj@dlr.dk<br />
Område 83<br />
Erik Møller<br />
Kongevejen 2<br />
Onsbjerg<br />
8305 Samsø<br />
Tlf. 70 24 34 83<br />
Fax: 70 24 35 83<br />
E-mail: em@dlr.dk<br />
det drejer sig om, om man<br />
som landmand vil være med<br />
til at spille ind på banen, eller<br />
om man vil sidde på udskiftningsbænken<br />
og råbe ind på<br />
banen. Det sidste giver ikke<br />
meget indflydelse.<br />
Et langt sejt træk<br />
Finn Pedersen sagde, at<br />
Landbrug&Fødevarer har<br />
brug mange kræfter på at<br />
beskytte erhvervet og fødevaresektoren<br />
mod konsekvenserne<br />
<strong>af</strong> Grøn Vækst.<br />
- Ud over den totale ubalance<br />
mellem vækstdelen og<br />
den grønne del har vi påpeget<br />
mange alvorlige fejl og udeladelser.<br />
Den nødvendige viden<br />
skulle have været på plads før<br />
og ikke efter hele kolossen<br />
blev sat i bevægelse.<br />
Finn Pedersen nævnte en<br />
række områder, hvor tingene<br />
har ændret sig. Det gælder<br />
bl.a. ålegræsværktøjet, som<br />
ikke er egnet til at måle<br />
kvælstofreduktion, at vi er<br />
er realkredit<br />
Nyropsgade 21 · 1780 København V<br />
Tlf. 70 10 00 90 · Fax 33 93 95 00<br />
www.dlr.dk · dlr@dlr.dk<br />
Finn Pedersen overrakte legater til (fra venstre) Mathias Utoft Jørgensen og Niklas Lehmann Bank Rasmussen<br />
(Marius Sørensens Mindelegat), Allan Grønne Pedersen (Stephan Svendsens Mindelegat) samt<br />
John Nielsen Hjerrild (Jubilæumslegat Højderyggens Landboforening). Katrine Guldvig Schack og Solvej<br />
Lemming fik også legat fra henholdsvis Niels Anker Haves Mindelegat og Statskonsulent S. Sørensens<br />
Legat, men kunne ikke deltage.<br />
nået længere med kvælstofreduktion<br />
end forudsat i<br />
vandplanerne, at ændringer i<br />
vandløbsvedligeholdelsen vil<br />
have store konsekvenser for<br />
omkringliggende arealer, at<br />
der er juridiske betænkeligheder<br />
ved den måde, staten<br />
gennemfører Grøn Vækst på<br />
og at indsatskravene kan blive<br />
meget omkostningsfulde for<br />
den enkelte landmand.<br />
Ulovlig gødning<br />
Finn Pedersen oplyste, at<br />
Østjyllands Politi er ved at<br />
starte en sag om ulovlig brug<br />
<strong>af</strong> gødning blandt 160 landmænd<br />
i det østjyske.<br />
- Det tager vi på det<br />
kr<strong>af</strong>tigste <strong>af</strong>stand fra, og det<br />
kan måske føre til eksklusion<br />
i medlemskredsen. Det vil få<br />
meget store økonomiske konsekvenser<br />
for de pågældende<br />
landmænd.<br />
Savner mere<br />
Efter beretning og fremlæggelse<br />
<strong>af</strong> regnskab var der<br />
en livlig debat med mange<br />
indlæg.<br />
Jørgen Brønd fandt det positivt,<br />
at landbrugsforeningen<br />
var blevet mere aggressiv, men<br />
hilste samtidig Bæredygtig<br />
Landbrug velkommen.<br />
- Det er vigtigt, I arbejder<br />
sammen med dem, og det er<br />
også vigtigt, at landmænd træder<br />
frem i stedet for det altid<br />
er embedsmænd, sagde han.<br />
Julie Rasmussen sagde, at<br />
landbruget skal genvinde sin<br />
styrke og troværdighed.<br />
- I er i gang, men jeg<br />
savner mere. I skal være bedre<br />
til at få budskabet ud og I skal<br />
forklare politikerne, hvad det<br />
her handler om.<br />
Christian Rasmussen<br />
efterlyste større synlighed og<br />
handlekr<strong>af</strong>t fra landboforeningen,<br />
og Alfred Olesen<br />
fortalte om arbejdet i den<br />
gruppe <strong>af</strong> landmænd, der stod<br />
bag stormødet på Bygholm<br />
Landbrugsskole og sagde, at<br />
Landbrug&Fødevarer skulle<br />
have været i gang noget før.<br />
Peter Beck gav udtryk for,<br />
at kontingentet til landboforeningen<br />
var for stort.<br />
- Fortsæt<br />
Flere <strong>af</strong> deltagerne bakkede<br />
formanden og bestyrelsen op<br />
for deres indsats og bad dem<br />
fortsætte i samme spor.<br />
- Dialog er nøgleordet, hvis<br />
man vil have indflydelse. Jeg<br />
vil gerne bekræfte formanden<br />
i den linje, der føres. Saglig-<br />
De blev valgt:<br />
hed giver respekt, sagde Lars<br />
Søberg.<br />
- Det er vigtigt vi taler<br />
med én stemme og bakker op<br />
om den imagekampagne, der<br />
kører. Og at vi gør noget selv.<br />
Tag folk med i stalden, fortæl<br />
og forklar, det virker. Jeg bakker<br />
bestyrelsen og formanden<br />
op, lød det fra Ole Munch.<br />
- Stor opbakning til foreningerne<br />
for deres arbejde.<br />
Men lige nu er der en dyb<br />
frustration, og folk har brug<br />
for at få luft, sagde Jens Ravn.<br />
Uffe Bie sagde at hele<br />
bestyrelsen står bag Finn<br />
Pedersens linie og opfordrede<br />
til sammenhold.<br />
Ole Lyse fra Hedensted<br />
Kommunes tekniske udvalg<br />
fremhævede et godt samarbejde<br />
med <strong>LRØ</strong> omkring<br />
udarbejdelse <strong>af</strong> høringssvar<br />
til vand- og naturplaner, og<br />
Hans Bang-Hansen, formand<br />
for Horsens Kommunes<br />
tekniske udvalg oplyste, at der<br />
i Horsens på tilsvarende vis er<br />
<strong>af</strong>talt møde om emnet.<br />
Valg blandt kvægbrugere: Ole Lind og Ole Jespersen.<br />
Samfundskontakt: Peter Mortensen og Gunnar Duus.<br />
Frit valgt: Karl Christiansen og Mads Mogensen.<br />
Deltidsudvalget: Find Rasmussen og Per Bregendahl.<br />
Foreningens regnskab blev godkendt med et underskud<br />
på 2,1 mill. kr. Der er 715 aktive medlemmer.
22. marts 2011 Sv i n<br />
<strong>LRØ</strong> holder svinekongres<br />
Dagens tema er ”Det du kan gøre noget ved”<br />
Af Lene Tingleff<br />
- Det er vigtigt at fokusere<br />
på dét, du kan gøre noget<br />
ved. Det er udgangspunktet<br />
for <strong>LRØ</strong> Svinekongres<br />
2011, hvor vi med en<br />
række korte indlæg tager<br />
fat på, hvordan viden<br />
kan omsættes til konkret<br />
handling.<br />
Fælles vision for sunde grise<br />
Landboforeningen Odder-Skanderborg og Odder Dyreklinik samarbejder om at udrydde sygdommen PRRS<br />
Af Lene Tingleff<br />
Svinesygdommen PRRS er<br />
årsag til mange alvorlige<br />
sundhedsproblemer i danske<br />
svinebesætninger, men ved<br />
en øget opmærksomhed og<br />
en fælles, målrettet indsats<br />
kan det godt lade sig gøre at<br />
slippe <strong>af</strong> med den.<br />
PRRS<br />
Det siger svinekonsulent<br />
Bjarke Lassesen, <strong>LRØ</strong>, som<br />
optakt til <strong>LRØ</strong> Svinekongres,<br />
der finder sted i Landbrugets-<br />
Hus den 28. marts fra 13.00<br />
til 19.00.<br />
Kongressens gennemgående<br />
tema er ”Det du kan gøre<br />
noget ved”, og dette emne<br />
vil være en rød tråd i dagens<br />
mange indlæg.<br />
I løbet <strong>af</strong> eftermiddagen vil<br />
der være aktuelle indlæg fra<br />
På den baggrund er LandboforeningenOdder-Skanderborg<br />
og Odder Dyreklinik<br />
gået sammen om et lokalt<br />
initiativ og en fælles vision for<br />
en bedre sundhed i svinebesætningerne,<br />
”Sundhedsvision<br />
2017”.<br />
- Vores budskab er, at vi kan<br />
nå rigtigt langt ved drifts-<br />
PRRS (Porcinet Reproduktions og Respirations<br />
Syndrome) blev konstateret i Danmark for første gang i<br />
1992. Det er en virussygdom, som svækker immunforsvaret.<br />
Når der er sygdom blandt grisene, er PRRS ofte<br />
en underlæggende årsag.<br />
I besætninger med PRRS er der ofte problemer med<br />
ondartet lungesyge, sodeksem, hjernehindebetændelse og<br />
mavesår. Sygdomsforløbet varierer meget fra besætning<br />
til besætning. Blandt slagtesvin giver sygdommen typisk<br />
problemer med luftvejssygdomme og højere dødelighed.<br />
Hos søerne giver sygdommen udslag i reproduktionsproblemer<br />
og højere dødelighed blandt pattegrise.<br />
Omkring 50 procent <strong>af</strong> landets sobesætninger har<br />
PRRS. Sygdommen konstateres via blodprøver. Der er<br />
ingen medicin mod sygdommen. En bekæmpelse kræver<br />
langsigtet planlægning.<br />
Dan Avl<br />
TUSKÆRGÅRD<br />
OPFORMERING<br />
LY/YL SOPOLTE & GYLTE<br />
BESÆTNING 1: SPF + MYC + AP2 - 6 - 12 + VAC<br />
BESÆTNING 2: SPF-X<br />
Tlf. 20 40 85 32: Jacob Uth<br />
Tlf. 86 55 85 32/40 19 85 32: Inger & Niels Thomsen<br />
<strong>LRØ</strong>’s konsulenter, som vil<br />
komme med forskellige faglige<br />
indlæg, og der bliver mulighed<br />
for at vælge sig ind på forskellige<br />
temaer efter interesse.<br />
Viden C<strong>af</strong>é<br />
I forbindelse med kongressen<br />
arrangeres der Viden C<strong>af</strong>é i<br />
pausen, som varer en time.<br />
- Her kan man stille<br />
spørgsmål, medbringe cases<br />
eller kort præsentere proble-<br />
mæssige ændringer og uden<br />
produktionsstop, siger dyrlæge<br />
Anders Elvstrøm, Odder<br />
Dyreklinik, der også arbejder<br />
tæt sammen med rådgivere fra<br />
<strong>LRØ</strong> om at løse problemerne<br />
ude i besætningerne.<br />
Står sammen<br />
Den smitsomme virussygdom<br />
har tidligere været meget udbredt<br />
i Odder-området. I år<br />
2000 var 80 procent positive,<br />
det er i dag reduceret til 20<br />
procent. Landboforeningen<br />
og Odder Dyreklinik samarbejder<br />
om at skabe opmærksomhed<br />
om problemet.<br />
- Vi kommer i mange besætninger<br />
i Odder-området,<br />
og vi har derfor en viden om,<br />
hvordan tingenes tilstand er.<br />
Vi oplever, at PRRS er årsag<br />
til mange sygdomsmæssige<br />
problemer i svinebesætningerne,<br />
siger Anders Elvstrøm,<br />
der sammen med sine kollegaer<br />
allerede er nået langt<br />
med at samle viden og danne<br />
sig et overblik over sundhedsstatus<br />
i områdets besætninger.<br />
- Vores fælles vision og<br />
mer du bokser med som vi<br />
så vil besvare bedst muligt. Vi<br />
håber, at kongressen på den<br />
måde vil blive endnu mere<br />
nærværende.<br />
Emnerne i Viden-C<strong>af</strong>éen<br />
er nye krav til stalde i 2013,<br />
miljø-tilpasninger, <strong>af</strong>regning<br />
slagtesvin og det nye Agrosoft<br />
svineprogram.<br />
I løbet <strong>af</strong> dagen vil der i de<br />
mange indlæg blive sat fokus<br />
på BundlinjeTjek, DB-Tjek,<br />
kampagne er vigtigt. Styrken<br />
er, at vi står sammen, siger<br />
han.<br />
2013 - god anledning<br />
Anders Elvstrøm påpeger, at<br />
2013-problematikken, hvor<br />
søerne skal gå løse, for mange<br />
er en aktuel anledning til<br />
PRRS-forebyggelse.<br />
- Mange besætninger skal<br />
i forvejen bygge om for at<br />
leve op til kravene, og i den<br />
ombygningsproces er det<br />
naturligt, at staldene bliver<br />
mere sektionerede og at<br />
Ny miljø-frist<br />
poltestyring, rodematerialer,<br />
gårdråd, anmeldeordning,<br />
arbejdspladsvurdering, prissikring,<br />
sodødelighed, investeringsmuligheder,inseminering,<br />
slagtesvin, farestald og<br />
meget andet.<br />
Peptalk<br />
Dagen sluttes <strong>af</strong> med peptalk<br />
ved gårdejer Henrik Nielsen.<br />
- Mød op, bliv inspireret<br />
i de mange korte indlæg<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
7<br />
og benyt vores viden-c<strong>af</strong>é i<br />
pausen, lyder opforderingen<br />
fra Bjarke Lassesen.<br />
<strong>LRØ</strong> Svinekongressen<br />
<strong>af</strong>sluttes med middag og målet<br />
er, at alle får ideer og ny<br />
inspiration med hjem.<br />
Deltagelse i <strong>LRØ</strong> Svinekongres<br />
er gratis, men <strong>af</strong><br />
hensyn til forplejning er der<br />
tilmelding på heh@lro.dk<br />
eller tlf. 7658 7550.<br />
Se annonce side 19<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
staldsystemet kan håndtere<br />
sygdommen.<br />
- Det er <strong>af</strong>gørende, at man<br />
har mulighed for at gennemføre<br />
holddrift, så grisene<br />
ikke udsættes for smittepres<br />
fra de andre. Ved sektionerede<br />
stalde vil sygdommen over<br />
en periode dø ud, og på den<br />
måde kan man nå målet uden<br />
en egentlig sanering.<br />
- Målet er bedre sundhed,<br />
øget trivsel og dermed bedre<br />
økonomi i svineproduktionen.<br />
Vi kan styre sygdommen<br />
ved en målrettet indsats, og<br />
I forbindelse med vedtagelse <strong>af</strong> ændring til Husdyrgodkendelsesloven, så er de generelle<br />
udnyttelsesfrister forlænget. Det betyder, at godkendelserne skal udnyttes indenfor tre<br />
år efter meddelelse (tidligere to år) og ved udnyttet forstås: at der er indgået en retligt<br />
bindende <strong>af</strong>tale med relevante håndværkere eller entreprenører om udførelse <strong>af</strong> bygge-<br />
og anlægsarbejdet, herunder et tidspunkt for udførelsen. (Tidligere skulle byggeriet være<br />
færdigt og dyr sat ind).<br />
Ændringen gælder også for eksisterende godkendelser, der er givet efter den 1. januar<br />
2007. Maria Katja Jensen, <strong>LRØ</strong> MiljøTeam<br />
<br />
det arbejder vi sammen om.<br />
Anders Elvstrøm siger, at<br />
arbejdet med at bekæmpe<br />
PRRS allerede er i fuld gang,<br />
og at der med samarbejdet nu<br />
sættes ekstra ind.<br />
- Hvis det lykkes, vil vi få<br />
sundere dyr, mindre antibiotika-<strong>forbrug</strong>,<br />
bedre økonomi<br />
og mere stabil produktion.<br />
- Vi har fået inspiration til<br />
vores fælles indsats fra kvægbruget,<br />
hvor man er rigtig<br />
gode til at udrydde forskellige<br />
sygdomme.
8 Kvæg<br />
22. marts 2011<br />
Undgå problemer når<br />
kalve skal fravænnes<br />
Fravænning <strong>af</strong> kalve kræver veludviklet drøvtygning<br />
Af kvægkonsulent Ove Madsen,<br />
tlf. 7658 7501, mail orm@lro.dk<br />
Der opstår tit problemer<br />
med kalvene, når<br />
de fravænnes mælken.<br />
Problemet benævnes som<br />
”post-weaning slump”.<br />
Derfor har Agrotech i samarbejde<br />
med lokale kvægbrugsrådgivere,<br />
heriblandt<br />
<strong>LRØ</strong>, undersøgt omfanget <strong>af</strong><br />
problemer i otte besætninger.<br />
De generelle erfaringer<br />
fra de otte besætninger til at<br />
forebygge problemerne var<br />
som følger:<br />
• Giv tilskud til køerne<br />
fuldfoder (alternativt hø og<br />
Hydratkalk til klovbade<br />
Hydratkalk virker - men kan give problemer<br />
Af kvægkonsulent Ove Madsen,<br />
tlf. 7658 7501, mail orm@lro.dk<br />
Efter at hydratkalk er<br />
blevet optaget på EU´s<br />
positivliste, er der lavet<br />
nogle forsøg, hvor hydratkalk<br />
anvendes i klovbade.<br />
Siden det blev forbudt at<br />
anvende blåsten, har der ikke<br />
rigtig været midler, som<br />
virkede mod blandt andet<br />
Digital Dermatitis.<br />
Hydratkalk er et gammelt<br />
og velkendt middel til<br />
stalddesinfektion, men der<br />
har ikke rigtig været nogen<br />
dokumentation for, at hydratkalk<br />
virker som klovbad.<br />
Hydratkalk er billigt i brug<br />
<br />
kalveblanding) så tidlig som<br />
muligt i mælkeperioden.<br />
Det giver en god overgang<br />
til tørfoder.<br />
• Fravænning fra mælken<br />
skal helst ske gradvis med<br />
nedtrapning <strong>af</strong> mælken, når<br />
kalven æder et kg tørfoder<br />
om dagen.<br />
• Proteinniveauet skal være<br />
opfyldt i perioden efter<br />
fravænning. Lav evt. en effektivitetskontrol.<br />
• Der skal omgående tages<br />
hånd om kalve med lungebetændelse<br />
og diarré.<br />
Brug evt. sygebokse til syge<br />
kalve.<br />
• Kalvene bør kun flyttes, når<br />
de er helt raske.<br />
og har ikke nogle negative<br />
effekter på miljøet i de<br />
mængder, der bruges her. Så<br />
alene <strong>af</strong> de grunde ville det<br />
være attraktivt at bruge.<br />
Der blev derfor opstillet et<br />
forsøg på Det jordbrugsfaglige<br />
Fakultet i Foulum. Der<br />
blev lavet en opløsning med<br />
en del vand og to dele hydratkalk.<br />
Der indgik 405 køer,<br />
fordelt på fire besætninger i<br />
forsøget.<br />
Køerne gik gennem denne<br />
opløsning tre gange pr uge.<br />
Efter otte uger fandtes der<br />
en behandlingseffekt på 84<br />
procent på bagbenene og 100<br />
procent på forbenene. Forekomsten<br />
<strong>af</strong> nye tilfælde faldt<br />
fra syv til to procent.<br />
• Sæt kalven i mindre grupper<br />
på fire-seks kalve.<br />
• Kalve, som falder igennem<br />
størrelsesmæssigt, kan med<br />
fordel flyttes en aldersgruppe<br />
ned.<br />
Udnytter ikke foderet<br />
En væsentlig årsag til postweaning<br />
slump er, at formaverne,<br />
især vommen, ikke er<br />
tilstrækkeligt udviklet, og det<br />
medfører igen, at kalvene ikke<br />
kan udnytte det tildelte foder,<br />
når mælken tages fra dem.<br />
Derfor er det vigtigt, at<br />
mælken tages gradvis fra kalvene,<br />
da det har vist sig, at det<br />
øger optagelsen <strong>af</strong> grovfoder.<br />
Derfor kan det være en<br />
Det så jo alt i alt godt ud,<br />
men desværre fandt man på 18<br />
procent <strong>af</strong> køerne ætsninger<br />
og irritation <strong>af</strong> huden mellem<br />
klovene og biklovene som et<br />
resultat <strong>af</strong> hydratkalken. Denne<br />
irritation kunne man først se,<br />
når klovene blev vasket.<br />
Behandlingshyppighed<br />
Efter at forsøget løb yderligere<br />
seks uger, men kun<br />
med behandling to gange pr.<br />
uge faldt antallet <strong>af</strong> irritation<br />
<strong>af</strong> huden til 13 procent og<br />
egentlige ætsninger faldt til<br />
kun 0,5 procent eller på to <strong>af</strong><br />
køerne.<br />
Derfor er det muligvis kun<br />
et spørgsmål om behandlingshyppighed<br />
og koncentration,<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ide at fravænne kalven efter<br />
hvor meget grovfoder/kalveblanding,<br />
de optager. Der er<br />
nemlig en del forskel fra dyr<br />
til dyr for, hvornår det sker.<br />
Man skal også være opmærksom<br />
på, at kalve som har<br />
været syge både er bagefter<br />
med hensyn til størrelse, men<br />
der sker heller ikke normal<br />
udvikling <strong>af</strong> vomfunktionen<br />
under kalvens sygdom.<br />
Stresstilstand<br />
Man skal heller ikke se bort<br />
fra den stresstilstand, som<br />
kalven udsættes for, når den<br />
flytter miljø.<br />
Kalvene udskiller ret meget<br />
<strong>af</strong> stresshormonet cortisol.<br />
der er <strong>af</strong>gørende for, om<br />
hydratkalk kan anvendes i<br />
klovbade.<br />
Det er sandsynligt, at<br />
hydratkalken skal anvende i<br />
en lavere koncentration. En<br />
50 procent opløsning er en<br />
ret kras opløsning. Der er få<br />
erfaringer i praksis, og her<br />
anvendes en opløsning på<br />
kun 10 procent, hvilket synes<br />
mere passende.<br />
Forsøgsfolkene anbefaler<br />
dog, at der laves flere forsøg,<br />
inden man for alvor går i gang<br />
med at bruge hydratkalk.<br />
Hvis man alligevel går i<br />
gang, skal man være opmærksom<br />
på, at hydratkalk er en<br />
meget stærk base (pH på ca.<br />
12,5).<br />
Fravænning fra mælk skal helst ske gradvist.<br />
Man ved fra undersøgelser på<br />
dyr og mennesker, at hvis der<br />
er meget cortisol i kroppen,<br />
så påvirkes immunforsvaret<br />
negativt. Det er medvirkende<br />
til, at kalvene lettere bliver<br />
syge i forbindelse med, at de<br />
flyttes.<br />
Undgå taberkalve<br />
Kalve, som <strong>af</strong> den ene eller<br />
Husk derfor altid at anvende<br />
gummistøvler, åndedrætsværn,<br />
beskyttelsesbriller<br />
og gummihandsker. Der bør<br />
også være øjenskylleflasker til<br />
rådighed tæt ved, hvor arbejdet<br />
foregår.<br />
Hydratkalk i kobåsene<br />
I nogle amerikanske forsøg<br />
har man fundet, at hydratkalk<br />
er det mest effektive ud <strong>af</strong><br />
fire forskellige midler til at<br />
reducere antallet <strong>af</strong> bakterier<br />
i kobåse.<br />
Hydratkalk blev sammen-<br />
anden grund er mindre end<br />
sine jævnaldrende, bør flyttes<br />
senere og altid sættes sammen<br />
med kalve <strong>af</strong> samme størrelse.<br />
Hvis kalven er væsentlig<br />
mindre end de øvrige, så vil<br />
man have en taberkalv, og det<br />
vil sandsynligvis følge den<br />
hele livet - og det bliver sikkert<br />
kort.<br />
Læs mere i kvæginfo 2168.<br />
lignet med ”et kommercielt<br />
hygiejnemiddel”, flyveaske<br />
og ovntørret høvlspåner. Hydratkalken<br />
havde størst effekt<br />
på sengebunde og mindre på<br />
patterne.<br />
Desværre fandt man også<br />
her ætsninger på køerne,<br />
især på ben og yver. Disse<br />
ætsninger var grunden til, at<br />
forskerne ikke kan anbefale<br />
hydratkalk i båsene. Hvis man<br />
alligevel anvender hydratkalk,<br />
skal der strøs ovenpå med<br />
halm så dyrene ikke har direkte<br />
kontakt med kalken.<br />
Uffe Bie blev valgt<br />
Uffe Bie, Ejstrupholm, er valgt som medlem <strong>af</strong><br />
Landbrug&Fødevarer, Kvægs, bestyrelse på kvægkongressen<br />
den 28. februar. Han <strong>af</strong>løser Jørn Kjær Madsen,<br />
Jysk Landbrugsrådgivning, der ikke opnåede genvalg.<br />
Uffe Bie, der er formand for økologi-sektionen i<br />
Landbrug&Fødevarer, har tidligere været medlem <strong>af</strong> Dansk<br />
Kvægs bestyrelse. Han sidder i bestyrelsen for Østjysk<br />
Landboforening og i bestyrelsen for <strong>LRØ</strong> samt i bestyrelsen<br />
for Landbrug&Fødevarer. Han sad i Dansk Kvægs<br />
bestyrelse fra 2007-09.<br />
Købes<br />
SDM-køer<br />
RDM-køer<br />
Jersey-køer<br />
Kælvekvier<br />
Løbekvier<br />
Kviekalve<br />
Gerne hele besætninger<br />
Ole Mouridtsen - Tlf. 2012 8127 - 7567 8127
22. marts 2011<br />
Fokus på rettidighed<br />
Der kan ofte være store merudbytter at hente ved at udføre markopgaverne rettidigt<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Hanne Schønning,<br />
tlf. 7658 7465,<br />
e-mail: hsc@lro.dk<br />
Så lidt som muligt - og så meget<br />
som nødvendigt<br />
Jeppe Mouritsen i Korning skal være IPM-demonstrationsvært over de næste fem år<br />
Af Lene Tingleff<br />
- Når det gælder brugen <strong>af</strong><br />
plantebeskyttelse, gælder<br />
det om at bruge så lidt<br />
kemi som muligt, men så<br />
meget som nødvendigt.<br />
Det bliver der sat fokus på<br />
i IPM-projektet, og det er<br />
et godt udgangspunkt.<br />
Det siger Jeppe Mouritsen,<br />
der er demonstrationsvært<br />
over de næste fem år sammen<br />
med fire andre landmænd og<br />
to gartnere i Danmark.<br />
Han er gift med Jane, og de<br />
driver Pebringsgård i Korning<br />
IPM<br />
Hvert år udføres mange<br />
landsforsøg rundt i landet.<br />
Disse forsøg skal hjælpe<br />
os til at træffe de rigtige<br />
beslutninger, når vi står<br />
over for angreb <strong>af</strong> skadegørere<br />
eller skal træffe et<br />
med 148 hektar. Afgrøderne<br />
er vinterhvede, raps, rajgræs<br />
til frø, vårbyg og senest også<br />
vårhvede.<br />
Besætningen består <strong>af</strong><br />
43.500 rugeæghøns fordelt<br />
med 14.000 i Vrigsted og<br />
29.500 i ny stald i Korning.<br />
Der er ansat to en halv mand.<br />
Han samarbejder med sin<br />
bror, som har en ejendom i<br />
nærheden.<br />
Et vigtigt tema<br />
- Det gav lidt overvejelser, da<br />
jeg blev spurgt, om jeg ville<br />
være med i projektet, men jeg<br />
sagde ja, fordi jeg synes, det<br />
er en spændende udfordring<br />
IMP betyder Integreret Plantebeskyttelse (Integreret<br />
Plant Management).<br />
Alle lande i EU skal indføre IPM senest i 2014. I Danmark<br />
er forskere, landmænd, gartnere og rådgivere i fuld<br />
gang med at undersøge, hvordan det kan ske.<br />
Hensigten er at mindske <strong>af</strong>hængigheden <strong>af</strong> plantebeskyttelsesmidler<br />
og forebygge problemerne gennem<br />
sædskifte og andre metoder. Bekæmpelse <strong>af</strong> ukrudt og<br />
skadevolderen sker efter vurdering <strong>af</strong> behov. IPM handler<br />
om at vise omtanke i planteproduktionen. Om at<br />
forebygge problemer, inddrage relevant viden i beslutningerne.<br />
IPM-principperne bliver ikke beskrevet som en lov.<br />
Det er jordbrugserhvervet, der har ansvaret for at tilpasse<br />
planteproduktionen, så fordelene udnyttes. Der gives<br />
støtte til at udbrede kendskabet til IPM i forbindelse<br />
med Grøn Vækst.<br />
450 landmænd og gartnere er med i et to-årigt<br />
projekt, hvor de for individuelle besøg for at udbrede<br />
kendskabet. I <strong>LRØ</strong>’s område er det 25-30 landmænd.<br />
Fem landmænd og to gartnere er demonstrationsbrug.<br />
Læs mere på www.dansk-ipm.dk<br />
(Kilde: Videncentret for Landbrug)<br />
valg omkring tidspunkt for<br />
udbringning <strong>af</strong> for eksempel<br />
husdyrgødning.<br />
Vi ved, at det der virkelig<br />
tæller på bundlinjen, er en<br />
høj bruttoindtjening. Vi<br />
og et vigtigt tema, som bør<br />
have høj prioritet. Vi prøver<br />
jo på at gøre tingene bedst<br />
muligt, og danske landmænd<br />
er nået rigtigt langt. Men det<br />
er vigtigt, at vi fortsat er bevidste<br />
om det, og at al viden<br />
og erfaring samles, så vi kan<br />
drage nytte <strong>af</strong> den, siger Jeppe<br />
Mouritsen.<br />
- I rådgivningen snakker vi<br />
meget om målrettede og nedsatte<br />
doseringer, men vi kan<br />
komme endnu længere ned i<br />
<strong>forbrug</strong>, hvis vi bruger mere<br />
tid på tilsyn med bedrifterne<br />
og sparring med landmændene,<br />
siger planteavlskonsulent<br />
Tommy Agermose, <strong>LRØ</strong>,<br />
der er med i projektet og står<br />
for de arrangementer, der skal<br />
finde sted.<br />
Bedre varsling<br />
Temaet for Jeppe Mouritsen<br />
og hans markbrug er mere<br />
præcise varslinger for behandlinger.<br />
- Vi skal teste, om vi ved at<br />
bruge lokale klimadata kan<br />
få en mere præcis varsling for<br />
sygdomme og skadedyr, siger<br />
han.<br />
Det er meningen, at Jeppe<br />
Mouritsen skal føre nedbørsmålinger<br />
for ejendommen,<br />
og at disse data skal indgå<br />
i projektet, så man kan se,<br />
om der danner sig et mønster<br />
vedrørende nedbør og<br />
fugtighed. Det kan f.eks. få<br />
indflydelse på bekæmpelse <strong>af</strong><br />
Septoria, som breder sig, når<br />
det regner.<br />
- Det kan være, at man ved<br />
præcise varslinger kan komme<br />
lidt før ud og behandle og på<br />
skal fokusere på stabile høje<br />
udbytter og udnytte de høje<br />
<strong>af</strong>regningspriser, vi for tiden<br />
har på både raps og korn.<br />
Vi vil endnu engang opfordre<br />
jer til at registrere jeres<br />
stykomkostninger og udbyt-<br />
den måde nøjes med mindre<br />
doseringer, siger han.<br />
Men ellers skal der arbejdes<br />
med mange generelle<br />
indsatsområder, og det sunde<br />
sædskifte vil have høj prioritet,<br />
bl.a. fordi det også kan<br />
minimere græsukrudt.<br />
De andre værter har temaer<br />
som radrensning, græsukrudt,<br />
sprøjteteknik m.m.<br />
Køkkenbordsmøde<br />
Der blev lagt ud med et<br />
køkkenbordsmøde hos Jeppe<br />
Mouritsen i januar, hvor<br />
rammerne og indholdet for<br />
projektet blev drøftet. Her var<br />
der deltagelse <strong>af</strong> Ghita Cordsen<br />
Nielsen, Videncentret for<br />
Landbrug, Lisa Munk, KU<br />
Life, Lise Nistrup Jørgensen,<br />
Flakkebjerg, Finn Borum, Sejet<br />
Planteforædling, journalist<br />
Anders Qwist, Korning samt<br />
Jeppe Mouritsen og Tommy<br />
Agermose.<br />
- Panelet er bredt sammensat<br />
for at sikre fagligheden,<br />
og vi har desuden en person<br />
med, som ikke arbejder fagligt<br />
med landbrug, men som kan<br />
stille nogle spørgsmål og<br />
komme med idéer, når det<br />
gælder formidling <strong>af</strong> projektets<br />
indhold, siger Tommy<br />
Agermose, der samler gruppen<br />
igen i juli.<br />
- Vi har bundet os til at<br />
formidle budskaber ud, og vi<br />
skal holde en række arrangementer<br />
og markvandringer<br />
hen over sæsonen for landmænd,<br />
andre interessegrupper,<br />
studerende og andre, hvor vi<br />
skal dokumentere, hvad vi når<br />
frem til, fortæller han.<br />
ter for på den måde at kunne<br />
optimere bedst muligt på jeres<br />
bedrift.<br />
Nedenfor er samlet en<br />
række artikler fra <strong>LRØ</strong><br />
Planteproduktion. I artiklerne<br />
fokuserer vi på de områder,<br />
Tema: Mark<br />
- Vi skal være skarpe på at bruge midlerne mest hensigtsmæssigt, siger<br />
IPM-demonstrationsvært Jeppe Mouritsen og planteavlskonsulent<br />
Tommy Agermose, <strong>LRØ</strong>.<br />
De otte IPM-principper<br />
1. Forebyg problemerne ved at vælge et sundt sædskifte,<br />
sunde sorter og god dyrkningsteknik<br />
2. Kend skadevoldere og søg råd hos rådgivere<br />
3. Brug varslinger, prognoser og skadetærskler<br />
4. Vælg ikke-kemiske metoder, når de er effektive og<br />
rentable<br />
5. Vælg de bedste og mest skånsomme <strong>pesticider</strong><br />
6. Tilpas doseringen efter problemet<br />
7. Vælg midlerne med omhu, så ukrudt og skadevoldere<br />
ikke udvikler resistens<br />
8. Vurdér om sprøjtningerne har virket tilfredsstillende<br />
(Kilde: Videncentret for Landbrug)<br />
9<br />
hvor god timing virkelig<br />
betaler sig.<br />
Artiklerne fortæller naturligvis<br />
ikke det hele, og derfor<br />
er I meget velkomne til at<br />
kontakte forfatterne.<br />
God læselyst!<br />
DEN MODERNE LANDMAND<br />
VÆLGER EN LØSNING FRA:<br />
Kjell Nielsen A/S<br />
Spettrupvej 7 A · 8722 Hedensted<br />
Tlf. 75 89 09 77 · Fax 76 74 08 80<br />
www.kjellnielsen.dk<br />
Vi tilbyder det bedste indenfor:<br />
NYBYGNING · RENOVERING · VENTILATION<br />
STALDINVENTAR · FODERANLÆG<br />
GYLLETANKE · GYLLESYSTEMER<br />
Forhør uforbindende om indretningsforslag, priser m.m.
Tema: Mark<br />
10 22. marts 2011<br />
BundlinjeTjek i planteproduktionen<br />
Vigtigt at have fokus på forbedringsmuligheder<br />
Af planteavlskonsulent<br />
Jacob Winther Nymand,<br />
tlf. 7658 7480,<br />
e-mail: jwn@lro.dk<br />
Svampebekæmpelse med Folicur i triticale (Dinaro)<br />
Merudbytte, hkg/ha<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Brutto Netto<br />
1 x 1/4<br />
st 55<br />
2 x 1/4<br />
st 37+55<br />
3 x 1/4<br />
st 31+37+55<br />
4 x 1/4<br />
st 31+37+55+71<br />
3 x 1/10<br />
st 31+37+55<br />
Total <strong>forbrug</strong> Folicur: 0,25l 0,50l 0,75l 1,0l 0,3l<br />
Kilde: Ghita Cordsen Nielsen, VFL<br />
så små omkostninger som<br />
muligt - uden det går ud over<br />
udbyttet.<br />
Der ses også på kapacitetsomkostninger,<br />
specielt<br />
<strong>forbrug</strong> <strong>af</strong> diesel, maskinstationsomkostninger,<br />
vedligehold<br />
<strong>af</strong> maskiner, <strong>af</strong>skrivning og<br />
forrentning <strong>af</strong> maskiner samt<br />
din maskinsaldo.<br />
Her gælder det om at ligge<br />
lavt i forhold til dine kolleger,<br />
men ikke så lavt at det går ud<br />
over dit potentiale i forhold<br />
til udbytte.<br />
Samlet BundlinjeTjek<br />
En lignende analyse vil<br />
blive udarbejdet for andre <strong>af</strong><br />
ejendommens produktionsområder<br />
<strong>af</strong> kolleger fra andre<br />
<strong>af</strong>delinger i <strong>LRØ</strong>.<br />
Du får en samlet rapport,<br />
hvor indtægtsforbedringerne<br />
Sprøjtning på det rette tidspunkt<br />
Korrekt timing <strong>af</strong> svampebekæmpelsen giver merudbytte<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Gitte Skovgaard Jensen,<br />
tlf. 7658 7487,<br />
e-mail: gsj@lro.dk<br />
Middelvalg og dosering<br />
er to meget <strong>af</strong>gørende<br />
faktorer for en vellykket<br />
bekæmpelse.<br />
Nedenstående to eksempler<br />
viser imidlertid, at der ofte<br />
kan spares kemi og samtidig<br />
få en bedre effekt <strong>af</strong> svampebekæmpelsen,<br />
hvis man ”timer”<br />
bekæmpelsestidspunktet.<br />
Gulrustbekæmpelse<br />
Gulrust er en alvorlig svampesygdom,<br />
og de senere år<br />
har der været meget høje<br />
merudbytter i triticale for<br />
Der skal fokus på<br />
indtjening og provenu,<br />
siger kreditorerne.<br />
Finanskrisen som vi er midt i,<br />
giver de kunder der har fokus<br />
på indtjening og provenu,<br />
bedre mulighed for kredit. Vi<br />
hjælper dig med at få fokus på<br />
indtjening og provenu, metoden<br />
hedder BundlinjeTjek.<br />
Et BundlinjeTjek er en<br />
økonomisk analyse <strong>af</strong> alle din<br />
bedrifts hovedproduktionsområder.<br />
BundlinjeTjek i regi<br />
<strong>af</strong> <strong>LRØ</strong> sker ved at du ytrer<br />
interesse, og vi gennemgår<br />
din bedrift.<br />
Sammenligning<br />
I BundlinjeTjek Mark ser<br />
vi på udbytter og <strong>af</strong>grøder,<br />
at bekæmpe denne sygdom.<br />
Selv med en relativ lav indsats<br />
og med et billigt middel<br />
(Folicur) kan der ofte opnås<br />
merudbytte på mere end 30<br />
hkg/ha.<br />
Figur 1 illustrerer brutto-<br />
og nettomerudbyttet ved<br />
gulrustbekæmpelse i triticale<br />
ved forskellige strategier og<br />
doseringer <strong>af</strong> Folicur i Landsforsøgene<br />
2010. Af figuren<br />
ses det, at der i alle tilfælde<br />
er opnået store merudbytter.<br />
Sammenlignes søjlerne yderst<br />
til venstre med søjlerne yderst<br />
stykomkostninger og maskinøkonomi.<br />
Via det sidst udarbejdede<br />
regnskab og budget udarbejder<br />
jeg en analyse over markbrugets<br />
økonomi. Jeg vurderer<br />
dine <strong>af</strong>grøder/udbytter i<br />
forhold til dine kolleger og<br />
i forhold til den gruppe <strong>af</strong><br />
landmænd, der ligger blandt<br />
de 25 procent bedste.<br />
Det er ikke nok at være<br />
gennemsnitlig, du skal være<br />
oppe i den bedste gruppe. Er<br />
du ikke i den bedste gruppe,<br />
får du anvisninger på hvordan<br />
du kommer derop.<br />
Vurdering<br />
Stykomkostningerne vurderes<br />
i forhold til kolleger.<br />
Her gælder det om at have<br />
til højre ses forskellen på,<br />
hvad timing kan betyde for<br />
merudbyttet. Ved at behandle<br />
én gang med 0,25 l Folicur<br />
omkring skridning opnås<br />
et nettomerudbytte på 11,8<br />
hkg/ha. Vælges derimod<br />
tre behandlinger med 0,1 l<br />
Folicur pr. gang opnås et nettomerudbytte<br />
på 27,7 hkg/ha.<br />
Ved næsten samme dosering,<br />
men med forskellig timing,<br />
kan der opnås 15,9 hkg/<br />
ha. Samme høje merudbytte<br />
kunne også opnås ved andre<br />
strategier, men det krævede, at<br />
Figur 1: Merudbyttte ved forskellig strategier mod gulrust i triticale.<br />
Alle behandlinger er udført med Folicur, men i forskellige doseringer og<br />
på forskellige tidspunkter. Under søjlerne er angivet antal behandlinger,<br />
<strong>af</strong>grødens stadie, samt det totale <strong>forbrug</strong> <strong>af</strong> Folicur.<br />
Kilde: Ghita Cordsen Nielsen, VFL<br />
doseringen samlet var højere<br />
end 0,3 l/ha.<br />
For tidligt i rapsen<br />
Til sæsonen 2011 vil mange<br />
– ikke mindst pga. den høje<br />
rapspris – vælge at svampebekæmpe<br />
rapsen under<br />
blomstringen. Ved en rapspris<br />
på 320 kr./hkg har dette<br />
vist sig i mange års forsøg at<br />
være rentabelt i ca. 60 % <strong>af</strong><br />
forsøgene.<br />
På trods <strong>af</strong> svampebekæmpelse<br />
ses i nogle marker<br />
kr<strong>af</strong>tige angreb <strong>af</strong> knoldbægersvamp,<br />
der indikerer, at<br />
bekæmpelsen har været for<br />
dårlig. I sådanne tilfælde tyder<br />
meget på, at timingen eller<br />
sprøjteteknikken ikke har været<br />
god nok – der er sandsynligvis<br />
sprøjtet for tidligt.<br />
I figur 2 ses tyske forøg,<br />
der viser virkningstiden for to<br />
midler. Her ses det, at der er<br />
virkning <strong>af</strong> en sprøjtning i ca.<br />
to uger.<br />
Rapsen blomstrer i ca.<br />
fire uger, og sker svampebekæmpelsen<br />
for tidligt, vil<br />
rapsplanterne stå ubeskyttet<br />
i sidste del <strong>af</strong> blomstringen,<br />
og der opstår stor risiko for<br />
svampeangreb. Desuden vil<br />
man, ved en tidlig sprøjtning,<br />
nedsætte sideeffekten mod<br />
Procent virkning<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Sprøjtning mod knoldbægersvamp,<br />
Virkningstid (tyske forsøg)<br />
Cantus Proline<br />
vil blive præsenteret. Du kan<br />
komme ind på centret i <strong>LRØ</strong>,<br />
hvor analysen gennemgås<br />
sammen med dig - eller vi<br />
kommer ud til dig. Du får en<br />
rapport.<br />
Hvad koster BundlinjeTjek<br />
• 5000 kr. + moms hos os.<br />
• 6000 kr. + moms hos dig.<br />
Er du interesseret, så kontakt:<br />
Pernille Ræbild Olsen, Driftsøkonomi tlf. 7658 7525, mail pro@lro.dk<br />
Jacob Winther Nymand, Planteproduktion tlf. 7658 7480, mail jwn@lro.dk<br />
Aage Harrild Nielsen Kvægproduktion tlf. 7658 7506, mail ahn@lro.dk<br />
Bjarke Lassesen, Svineproduktion tlf. 7658 7554, mail bjl@lro.dk<br />
1 3 8 11 14 18 20 22<br />
skulpesvamp, der også bidrager<br />
til merudbyttet. Det rette<br />
tidspunkt for svampebekæmpelse<br />
er derfor ca. efter to<br />
ugers blomstring. Generelt er<br />
det bedre, at svampebekæmpe<br />
rapsen lidt for sent end lidt<br />
for tidligt. Afgrødeskaden ved<br />
en lidt senere behandling er<br />
ikke væsentligt større.<br />
Mange faktorer<br />
Korrekt svampebekæmpelse<br />
omfatter, foruden timing,<br />
også det rigtige middelvalg,<br />
Dage efter sprøjtning under blomstring<br />
Kilde: Ghita Cordsen Nielsen, VFL<br />
Figur 2: Virkningstiden <strong>af</strong> to svampemidler: Cantus og Proline. Der er<br />
sprøjtet ved begyndende blomstring og procent virkning er vist. Det ses<br />
<strong>af</strong> figuren, at midlerne kun har effekt i to uger.<br />
Kilde: Ghita Cordsen Nielsen, VFL<br />
dosering og sprøjteteknik.<br />
Rådgivning fra <strong>LRØ</strong> planteproduktion<br />
vil altid tage<br />
udgangspunkt i aktuelle problemstillinger<br />
på den enkelte<br />
ejendom således, at der opnås<br />
en optimal svampebekæmpelse<br />
med det højest mulige<br />
udbytte – også på bundlinjen.
22. marts 2011 Tema: Mark<br />
Ukrudtsmidler i foråret<br />
kræver management<br />
Vejret spiller en <strong>af</strong>gørende rolle for optimal effekt <strong>af</strong> ukrudtsmidlerne mod især græsukrudt<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Carsten Fabricius, tlf. 7658 7481,<br />
e-mail: c<strong>af</strong>@lro.dk<br />
I foråret står mange over<br />
for den udfordring at<br />
skulle ukrudtsbekæmpe i<br />
vintersæden – enten som<br />
supplerende opfølgning<br />
på den udførte efterårsbehandling<br />
eller i marker,<br />
der ikke blev behandlet<br />
mod ukrudt i efteråret.<br />
Det er selvfølgelig altid <strong>af</strong>gørende<br />
at kende sin ukrudtsflora<br />
i markerne for at kunne<br />
træffe det rette valg <strong>af</strong> middel<br />
til bekæmpelsen.<br />
Den dyreste behandling<br />
med ukrudtsmidler opstår,<br />
når der skal behandles mod<br />
græsukrudt i foråret. Der<br />
er forskel på middelvalg og<br />
pris, hvor bekæmpelse <strong>af</strong> alm.<br />
rapgræs og vindaks tilhører<br />
det mere billige græsukrudt at<br />
bekæmpe.<br />
Når vi skal bekæmpe de<br />
mere vanskelige græsukrudtsarter<br />
som agerrævehale og<br />
gold hejre, er omkostningen<br />
i størrelsesordenen 300-400<br />
kroner pr. ha, hvorfor timing<br />
<strong>af</strong> tidspunktet er <strong>af</strong>gørende.<br />
I værste tilfælde kan midlets<br />
udbringning være spildt, da<br />
effekten udebliver som følge<br />
<strong>af</strong> dårlig timing.<br />
Koldt forår<br />
Når græsukrudt skal bekæmpes<br />
i foråret, beror al effekt<br />
på optagelse i bladene på<br />
græsukrudtet. Derfor er det<br />
vigtigt at <strong>af</strong>gøre, om der er<br />
aktiv vækst i græsukrudtet.<br />
Hvis ikke der er vækst, ja så<br />
vil der ikke være en optagelse<br />
<strong>af</strong> planteværnsmidlet i<br />
planten.<br />
En aktiv vækst kan være<br />
svært at definere, men går<br />
man ud og graver græsukrudtet<br />
op og kigger på rødderne,<br />
skal man kunne se hvide nye<br />
rødder. Dertil ønsker vi, at<br />
temperaturen gerne skal over<br />
seks graders varme.<br />
Vi ønsker en tidlig kørsel<br />
med ukrudtsmidlet for at<br />
opnå høj effekt, da småt<br />
græsukrudtet er nemmere at<br />
bekæmpe. Det giver så oftest<br />
et kompromis i forhold til<br />
mange græsmidlers sideeffekt<br />
på tokimbladet ukrudt.<br />
Reagerer forskelligt<br />
I vinterhvede findes følgende<br />
midler til græsukrudtsbekæmpelse.<br />
Broadway er et<br />
middel, der kan udbringes<br />
tidligt, når der er aktiv vækst i<br />
græsukrudtet. Det bekæmper<br />
effektivt vindaks og rajgræs,<br />
Udnyt maskinerne optimalt<br />
Rettidighed i forhold til omkostninger er vigtigt<br />
Af Karl Jørgen Nielsen,<br />
KJN Maskinrådgivning,<br />
kjn@maskinraadgivning.com<br />
I forsøget på at opnå de<br />
laveste omkostninger i<br />
maskinparken gælder det<br />
om at udnytte maskinerne<br />
så meget som muligt.<br />
Men samtidig skal arbejdet<br />
udføres rettidigt, for derved at<br />
opnå et højt udbytte.<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
Det kan være vanskeligt<br />
både at opnå lave omkostninger<br />
og udføre arbejdet<br />
rettidigt, men ved at vurdere<br />
mulighederne kan der opnås<br />
gode kompromiser.<br />
3,5 - 4 traktortimer for<br />
hver hektar der dyrkes er<br />
meget normalt, når gyllekørsel<br />
er undladt. Dertil kommer<br />
mejetærskertimer, klargøringstimer<br />
og driftsledelse.<br />
De store traktorer kan<br />
nemt koste over 1 mio. kr., og<br />
fordeling <strong>af</strong> arbejdstimer ved 300<br />
ha<br />
Svin<br />
jan<br />
feb<br />
Kvæg<br />
Planter<br />
mar<br />
apr<br />
maj<br />
jun<br />
jul<br />
aug<br />
sep<br />
okt<br />
nov<br />
Tabel. Eksempel på fordelingen <strong>af</strong> arbejdstimer i bedrifter med kvæg,<br />
svin og planter<br />
dec<br />
det giver let værditab på 200<br />
kr. eller mere for hver kørt<br />
time. Derved udgør omkostninger<br />
til traktorer ofte 800-<br />
1.000 kr./ha.<br />
Det er ofte ca. 40 % <strong>af</strong> de<br />
samlede omkostninger i en<br />
maskinpark, og derfor skal<br />
man overveje nøje, hvor<br />
mange traktorer der skal være,<br />
hvor nye de skal være, og om<br />
der findes alternativer som<br />
f.eks. at leje i perioder frem<br />
for at eje.<br />
Tabellen viser tydeligt<br />
udfordringen i at få en jævn<br />
fordeling <strong>af</strong> arbejdstimer hele<br />
året rundt. Når man nøgternt<br />
skal vurdere, om man har<br />
tid til at udføre arbejdsopgaverne<br />
i marken rettidig, skal<br />
man være realistisk. August<br />
og september måned kræver<br />
meget mandskab og mange<br />
traktortimer.<br />
Hvis der er mangel på<br />
arbejdskr<strong>af</strong>t og traktorer, så er<br />
det oplagt at leje hjælp i disse<br />
måneder, da det både kan<br />
sænke omkostningerne, og<br />
arbejdet kan måske udføres<br />
mere rettidigt.<br />
Selv om man normalt<br />
pløjer alle hektar, kan det<br />
være en god idé at undlade<br />
pløjning for at spare tid, hvis<br />
det kan bevirke at <strong>af</strong>grøden<br />
etableres rettidigt. Det er især<br />
praktiseret i forbindelse med<br />
etablering <strong>af</strong> vinterraps, hvor<br />
en del har undladt pløjning,<br />
fordi det har været problematisk<br />
at finde tilstrækkelig<br />
arbejdskr<strong>af</strong>t til både at pløje<br />
og så, samtidig med høstarbejdet.<br />
For mange har valget stået<br />
imellem at etablere vinterrapsen<br />
som man plejer, men<br />
alt for sent, eller etablere den<br />
rettidigt ved direkte såning.<br />
Omkostninger til direkte<br />
etablering <strong>af</strong> vinterraps, i én<br />
arbejdsgang, har været meget<br />
konkurrencedygtig i forhold<br />
til pløjning/harvning og<br />
efterfølgende såning.<br />
Eksempler på andre steder<br />
i sædskiftet, hvor det kunne<br />
være oplagt at overveje<br />
direkte såning, er hvede efter<br />
vinterraps og vårbyg efter<br />
nedfældning <strong>af</strong> gylle. Ved<br />
sidstnævnte har gyllenedfæl-<br />
men også det svært bekæmpelige<br />
græsukrudt agerrævehale<br />
og gold hejre.<br />
Monitor er et middel, der<br />
kan anvendes tidligt for god<br />
effekt på gold hejre. Topik til<br />
bekæmpelse <strong>af</strong> agerrævehale<br />
bør også anvendes tidligt.<br />
Agerrævehale er kendetegnet<br />
ved tidligt vækststart og tidlig<br />
frøsætning. Til bekæmpelse<br />
<strong>af</strong> en-årig rapgræs anvendes<br />
Atlantis ligeledes så snart<br />
der er ”forår i luften”, da<br />
en-årig rapgræs har meget<br />
tidligt vækststart og vil stjæle<br />
næringsstoffer fra kornet.<br />
Hussar OD derimod har<br />
vist sig de seneste par forår<br />
mere påvirkelig <strong>af</strong> udsvingende<br />
temperaturer. Koldt<br />
vejr med frostgrader om<br />
natten giver en dårlig effekt<br />
mod rajgræs og vindaks. For<br />
deren allerede klaret den dybe<br />
bearbejdning.<br />
Optimér kapaciteten<br />
At holde fokus på kapaciteten<br />
ved de forskellige opgaver<br />
er med til at traktorføreren<br />
prøver at øge den, og flere<br />
har derved hævet kapaciteten<br />
både ti og tyve procent med<br />
det samme maskinsæt. Det<br />
sker ved, at traktorføreren<br />
tænker over nye rutiner,<br />
hæver kørehastigheden,<br />
optimerer på logistikken,<br />
mindre klargøring osv. Det<br />
må naturligvis ikke gå ud over<br />
kvaliteten <strong>af</strong> arbejdet.<br />
Dieselolie<br />
Med de høje dieselpriser vi<br />
har i øjeblikket, udgør det<br />
ca. 500-600 kr. <strong>af</strong> omkost-<br />
11<br />
Hussar OD ønskes en temperatur<br />
over otte graders varme<br />
om dagen og ikke udsigt til<br />
faldende temperaturer de<br />
kommende fem dage.<br />
Lunefuld vejrudsigt<br />
Derfor er det vigtigt at vurdere<br />
forårets til tider lunefulde<br />
vejrudsigt og ikke bare<br />
køre den dag, man nu har<br />
tid til det. Kør de dage hvor<br />
der er aktiv vækst i ukrudtet<br />
og dagtemperaturer over 6-7<br />
graders varme.<br />
<strong>LRØ</strong> planteproduktion<br />
følger vejret og græsukrudtets<br />
udvikling nøje i april måned<br />
for at kunne rådgive om det<br />
optimale bekæmpelsestidspunkt.<br />
Maskinkapaciteten skal købes efter rettidighed og et ønske om et<br />
fornuftigt niveau for maskinomkostningerne.<br />
ningerne pr. ha. Det vil<br />
for mange være muligt at<br />
reducere brændstof<strong>forbrug</strong>et<br />
10 %, hvis der er fokus på<br />
det, og der sættes et mål for,<br />
hvor højt det må være i det<br />
pågældende år.<br />
Strategi for maskinparken<br />
Hvor langt vil du gå for at<br />
få lave maskinomkostninger,<br />
og hvor meget vil du gå på<br />
kompromis med rettidigheden?<br />
En maskinanalyse viser<br />
ofte, at der tjenes gode penge<br />
på at udføre nogle opgaver, og<br />
andre viser dårlig rentabilitet.<br />
Det helt overordnede er<br />
dog, om du har lyst til selv<br />
at udføre alle opgaver eller<br />
pasnings<strong>af</strong>taler, og maskinsamarbejde<br />
skal overvejes som<br />
alternativer.
Tema: Mark<br />
12 22. marts 2011<br />
Placering <strong>af</strong> handelsgødning<br />
til vårsæd – en sikker strategi<br />
Placering <strong>af</strong> handelsgødning bør være almindelig praksis ved dyrkning <strong>af</strong> vårsæd<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Hanne Schønning,<br />
tlf. 7658 7465,<br />
e-mail: HSC@lro.dk<br />
Udnyt den billigere flydende<br />
handelsgødning<br />
Flydende NS-gødning er normalt 15-20 pct. billigere pr. kg N end faste NS-gødninger<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Hanne Schønning<br />
At flydende NS-gødninger<br />
generelt er så meget<br />
billigere gør den yderst<br />
interessant.<br />
www.ju.dk<br />
Mange års forsøg viser, at<br />
merudbyttet ved at placere<br />
gødningen frem for<br />
at sprede oven på jorden<br />
efter såning er 1-3 hkg pr.<br />
ha og i tørre år, kan dette<br />
merudbytte være op til 5<br />
hkg pr. ha.<br />
Gødningen placeres normalt<br />
4-5 cm under og ved siden <strong>af</strong><br />
kernen. Det giver sikkerhed<br />
for at næringsstofferne er let<br />
tilgængelige samtidig med, at<br />
der ikke er risiko for svidning<br />
<strong>af</strong> frøspiren.<br />
Øget vårsædsareal<br />
På bedrifter med fokus<br />
på produktion <strong>af</strong> foder til<br />
eksempelvis svineproduktion,<br />
udgør vårbyg imidlertid<br />
kun en lille del <strong>af</strong> arealet,<br />
og derfor har udnyttelse <strong>af</strong><br />
gødningen ikke h<strong>af</strong>t stor<br />
opmærksomhed.<br />
En <strong>af</strong>grøde som vinterhvede<br />
på lerjord, der gødes<br />
med gylle, skal typisk have<br />
omkring 80 kg N i handelsgødning<br />
pr. ha. Prisen pr. kg<br />
N i en fast NS gødning ligger<br />
omkring 8,50 kr., hvorimod<br />
prisen pr. kg N i en flydende<br />
Med en snarlig gennemførelse<br />
<strong>af</strong> vandplanerne og<br />
øget areal med efter<strong>af</strong>grøder<br />
øges arealet med vårsæd<br />
betragteligt, og det vil derfor<br />
være aktuelt at optimere på<br />
gødnings-udnyttelsen.<br />
Placering <strong>af</strong>prøvet i praksis<br />
En del landmænd i området<br />
har i praksis på forskellig vis<br />
blandet udsæd og gødning.<br />
Der har været frygt for, at<br />
gødningskornet på denne<br />
måde kunne svide frøspiren,<br />
men det har ikke været tilfældet,<br />
og landmændene har h<strong>af</strong>t<br />
en synlig forbedret udnyttelse<br />
<strong>af</strong> handelsgødningen.<br />
Heller ikke <strong>af</strong>blanding<br />
i såkassen har været noget<br />
problem.<br />
Omfordeling <strong>af</strong> kvælstof<br />
Når der opnås en bedre<br />
udnyttelse <strong>af</strong> kvælstoffet i en<br />
NS-gødning er omkring<br />
7,00 kr. Dette giver samlet<br />
en besparelse på 120 kr. pr.<br />
ha, og som man siger ”Det,<br />
der er sparet, er tjent”. Hertil<br />
skal lægges en besparelse på<br />
en investering i en gødningsspreder.<br />
Omvendt skal man<br />
- en klasse bedre!<br />
Viden • Visioner • Venskaber<br />
Fra grunduddannelse til videregående uddannelse: • Landmand • Jordbrugsmaskinfører • Jordbrugsteknolog<br />
(Landbrug, Teknik og bygninger, Jordbrugsøkonomi, Gartneri, Landskab og anlæg, Miljø og natur) • Produktionsleder<br />
• Virksomhedsleder • agrarøkonom<br />
Der skal optimeres på gødningsudnyttelsen.<br />
<strong>af</strong>grøde, kan man jo overveje<br />
at tilføre en mindre mængde<br />
kvælstof til vårsæden og i<br />
stedet omfordele til en anden<br />
<strong>af</strong>grøde.<br />
regne med en kortere levetid<br />
på marksprøjten, hvis den<br />
anvendes til udbringning.<br />
Gode effekter<br />
Brugt rigtigt er effekten <strong>af</strong><br />
flydende gødninger udmærket<br />
og forsøg over årene har<br />
vist, at brug <strong>af</strong> amid-holdige<br />
gødninger kan ske uden<br />
væsentlige tab.<br />
Den helt store udfordring<br />
ved at anvende flydende handelsgødninger<br />
er at minimere<br />
risikoen for ammoniak fordampning.<br />
Senere års forsøg<br />
har vist en ringere effekt <strong>af</strong><br />
flydende gødninger, når der<br />
udbringes under ugunstige<br />
vejrforhold, for eksempel i<br />
lunt og blæsende vejr.<br />
Der har tidligere været<br />
nævnt risiko for lavere<br />
indhold <strong>af</strong> N end deklareret i<br />
de flydende gødninger, men<br />
ifølge plantedirektoratet er<br />
Dette <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> det forventede<br />
merudbytte ved øget<br />
tilførsel <strong>af</strong> kvælstof, og ikke<br />
mindst <strong>af</strong>hænger det <strong>af</strong> prisrelationerne<br />
mellem de enkelte<br />
<strong>af</strong>grøder. <strong>LRØ</strong> Planteproduktion<br />
er behjælpelig med en<br />
sådan vurdering.<br />
Gode råd ved anvendelse<br />
<strong>af</strong> flydende gødning:<br />
• Placer til vårsæd før eller samtidig med såning<br />
• Udbring tidligt og i koldt vejr til vintersæd<br />
• Udbring gerne lige før regn<br />
• Undgå udbringning forud for nattefrost<br />
• Undgå blæsende vejr<br />
• Undgå tryk over 3 bar på marksprøjte<br />
der ikke noget, der tyder på<br />
det.<br />
Grundlæggende krav<br />
Vårsæd: Flydende gødning<br />
placeres inden eller samtidig<br />
med såning. Her forhindrer<br />
jordfugt og en opblanding i<br />
jorden at kvælstoffet fordamper.<br />
Vintersæd: Flydende gødning<br />
udbringes i koldt vejr<br />
med udsigt til regn. Gerne<br />
tidligt i vækstsæsonnen, men<br />
pas på med frost, som kan<br />
give svidninger på bladene.<br />
Brugt rigtigt er langtidsvirkningen<br />
<strong>af</strong> flydende gødninger<br />
større, derfor kan man ofte<br />
gødske færre gange.<br />
Præcis tildeling<br />
Flere landmænd har de senere<br />
år investeret i større sprøjtekapacitet,<br />
hvilket har gjort,<br />
at flere har valgt at anvende<br />
marksprøjten til udbringning<br />
<strong>af</strong> gødning.<br />
Hermed får man et mere<br />
præcist redskab, som forhindrer<br />
store overlap, giver præcis<br />
tildeling, muliggør lukning<br />
over kørespor og giver en<br />
effektiv spredning over store<br />
bredder.
22. marts 2011 Tema: Mark<br />
Rettidig omhu giver udbytte<br />
Vigtigt at så majsen tidligt - fra slutningen <strong>af</strong> april til begyndelsen <strong>af</strong> maj<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Bent Lune Nielsen,<br />
tlf. 7658 7490,<br />
e-mail: BLN@lro.dk<br />
Vær omhyggelig med arbejdet<br />
i majs fra vugge til<br />
grav - timing er <strong>af</strong>gørende<br />
for udbytte og kvalitet.<br />
I 2010 blev der i det østjyske<br />
område sået majs fra d. 22.<br />
april til den 10. juni. Nogle <strong>af</strong><br />
jer skal stramme lidt op.<br />
Resultatet ved såning i<br />
juni kan ikke nå at blive det<br />
samme som såning i slutningen<br />
<strong>af</strong> april til begyndelsen <strong>af</strong><br />
maj. Undskyldningerne kan<br />
selvfølgelig være mange. ”Jeg<br />
skulle lige have tømt mit dybstrøelseslager”,”Maskinstationen<br />
havde ikke tid tidligere”,<br />
”Vejret drillede”. Alle undskyldningerne<br />
kan selvfølgelig<br />
være gode nok, men det er<br />
bare pudsigt, at det hvert år<br />
rammer de samme landmænd.<br />
Her er noget, nogen kan gøre<br />
bedre.<br />
Husk hvad Mærsk har sagt:<br />
”Intet tab skulle ramme os,<br />
som ikke kan undgås ved rettidig<br />
omhu”.<br />
Vær klar lige så snart jordtemperaturen<br />
nærmer sig<br />
8°C, og der er udsigt til nogle<br />
gode dage efter såningen.<br />
Lav en omhyggelig opharvning<br />
og så, når jorden er løs<br />
og bekvem.<br />
Maskinstationerne er ofte<br />
hårde i kritikken, når vi snakker<br />
med dem: ”Landmændenes<br />
opharvning sker meget<br />
uensartet og noget jord er<br />
ikke ordentlig behandlet.”<br />
Det er vigtigt at jorden<br />
ikke udtørrer og at majsplanterne<br />
kommer godt fra start.<br />
En præcis placering som på<br />
billedet <strong>af</strong> frøene er kun muligt,<br />
hvis forarbejde og såning<br />
er sket med omhyggelighed.<br />
Majs skal sås i 4-5 cm’s<br />
dybde målt fra jordoverfladen<br />
under trykrullen til underkanten<br />
<strong>af</strong> frøet. Er såbedet<br />
tørt eller knoldet, skal sådybden<br />
øges, så frøet får kontakt<br />
med fugtig jord.<br />
Såningen skal udføres<br />
med stor omhyggelighed og<br />
med en korrekt indstilling <strong>af</strong><br />
såmaskinen. Uens såning har<br />
i forsøg kostet 1200 foderenheder<br />
pr. ha. For at sikre det<br />
optimale plantetal er der en<br />
række forhold, du skal være<br />
opmærksom på.<br />
Frøkvalitet<br />
En sæk med 50.000 bejdsede<br />
frø bør veje mindst 12-14 kg.<br />
En sæk med 50.000 ubejdsede<br />
frø til økologisk dyrkning<br />
bør veje mindst 14-15 kg.<br />
Ubejdset frø til økologisk<br />
Tag fem slæt i din græsmark<br />
Slætstrategien er vigtig for det samlede udbytte<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Anne-Grete Munk Kruse,<br />
tlf. 7658 7491,<br />
e-mail: agk@lro.dk<br />
Græsmarken leverer<br />
samlet det største udbytte,<br />
den bedste energimængde<br />
og mere protein ved fem<br />
slæt. Det betaler køerne<br />
for i stalden, så der også<br />
opnås det bedste nettomerudbytte<br />
pr. årsko.<br />
Der har den seneste tid været<br />
meget fokus på protein, da<br />
det er blevet en dyr vare at<br />
indkøbe til bedriften. Der er<br />
forskellige måder at øge andelen<br />
<strong>af</strong> hjemmeavlet protein<br />
på. Først og fremmest er det<br />
jo primært græs, som bidrager<br />
med protein i grovfoderrationen<br />
og andelen <strong>af</strong> protein<br />
er størst, når der er kløver i<br />
græsblandingen. Derfor, jo<br />
mere kløvergræs der bruges<br />
i rationen, jo højere andel <strong>af</strong><br />
protein.<br />
Betydning <strong>af</strong> slætstrategi<br />
Men også slætstrategien<br />
betyder en del for andelen <strong>af</strong><br />
protein, ligesom den betyder<br />
noget for fordøjeligheden og<br />
det samlede udbytte. Der er<br />
de sidste tre år lavet forsøg<br />
med tre forskellige slætstrategier<br />
i Blanding 45, som er<br />
den mest udbredte slætblanding<br />
(Blanding 45 består <strong>af</strong><br />
rajsvingel , alm. rajgræs, hvid-<br />
og rødkløver).<br />
Der er taget henholdsvis<br />
fire, fem og seks slæt i<br />
blandingen. Jo flere slæt jo<br />
tidligere er første slæt taget,<br />
og seks slæt svarer til ca. fire<br />
ugers interval mellem slættene,<br />
mens fire slæt har ca.<br />
seks uger mellem hvert slæt.<br />
Resultaterne fra marken<br />
samlet fra de tre år kan ses<br />
i tabel 1. Resultaterne har<br />
varieret lidt fra år til år, men<br />
mønsteret har været nogenlunde<br />
det samme. Resultaterne<br />
viser, at der er opnået det<br />
største udbytte ved fem slæt.<br />
Der er også opnået signifikant<br />
mere protein ved at gå fra fire<br />
til fem slæt, og der er opnået<br />
en bedre fordøjelighed.<br />
Flere slæt har større omkostninger,<br />
så det interessante<br />
er, om køerne kan betale for<br />
den bedre fordøjelighed og<br />
mere protein.<br />
Det er der arbejdet videre<br />
med i et planlægningsprogram<br />
Marko, som kombinerer<br />
økonomi i mark og stald. Ef-<br />
ter <strong>af</strong>stemning <strong>af</strong> foderplaner<br />
og økonomiske beregninger<br />
har vi resultaterne, som de ses<br />
i tabel 2.<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> tabellen,<br />
opnås det bedste økonomiske<br />
resultat ved fem slæt<br />
ved begge fodringsstrategier.<br />
Det bedre resultat ved at gå<br />
fra fire til fem slæt kommer <strong>af</strong>:<br />
større udbytte i marken, ekstra<br />
indtægt fra mælk og sparet<br />
omkostning til kr<strong>af</strong>tfoder.<br />
Normalt er vi ikke interesseret i babymajs - se kolben til højre på<br />
billedet.<br />
dyrkning skal være <strong>af</strong> ny høst,<br />
fordi ubejdset frø hurtigt<br />
mister spireenergien.<br />
Bestil kun frø, der er<br />
ordentligt koldtestet, dvs. at<br />
mindst 87 pct. <strong>af</strong> frøene skal<br />
spire frem med store livskr<strong>af</strong>tige<br />
spirer.<br />
Overgemt frø bør ledsages<br />
<strong>af</strong> en ny koldtest, udført efter<br />
1. januar i indeværende sæson.<br />
Plomberingsmåned og -år står<br />
Ved at gå fra fem til seks<br />
slæt fås endnu en forbedring i<br />
mælkeydelse, men det er ikke<br />
nok til at betale for de ekstra<br />
omkostninger til slæt og det<br />
mindre udbytte i marken.<br />
Blanding med rødkløver<br />
Forsøgene har vist at Blanding<br />
45 giver det bedste<br />
resultat med fem slæt. Det<br />
passer også med vores erfaringer<br />
med græsblandinger med<br />
13<br />
på den blå mærkeseddel. Tjek<br />
forseglingstidspunktet ved<br />
modtagelsen <strong>af</strong> frøet.<br />
Har man problemer med råger,<br />
krager og andre fugle, skal<br />
man huske at bestille frø, som<br />
også er bejdset med Mesurol,<br />
der gør frøene mindre attraktive<br />
for fugle, det er aktuelt for<br />
de fleste i <strong>LRØ</strong>´s område.<br />
Held og lykke med majsdyrkningen<br />
i 2011.<br />
rødkløver. Regnestykket kan<br />
se anderledes ud for andre<br />
blandinger med en anden<br />
græs og kløver sammensætning.<br />
Resultatet kan også ændre<br />
sig, hvis priserne ændrer<br />
sig - især prisen på protein og<br />
<strong>af</strong>regningen på mælk. Endelig<br />
kan der selvfølgelig være<br />
særlige forhold på den enkelte<br />
bedrift, som gør regnestykket<br />
anderledes.<br />
Tabel 1: Resultater fra slætforsøgene 2008-2010.<br />
Slæt- Gram pr. kg tørstof FK Nel20 MJ Udbytte pr. ha<br />
strategi NDF pr kg hkg Nel20<br />
råprotein sukker NDF tørstof råprotein <strong>af</strong>grødeenheder<br />
4 slæt 125 166 438 63,8 5,87 15,6 98,5<br />
5 slæt 149 170 401 67,2 6,14 18,4 101,5<br />
6 slæt 168 165 376 69 6,31 18,7 94,2<br />
LSD 1,27 ns<br />
Tabel 2: Effekten <strong>af</strong> antal slæt i kløvergræs målt på udbyttet pr årsko (beregninger er lavet i MarKo. Foderplan er optimeret i Norfor.)<br />
Slæt- Andel <strong>af</strong> grovfoderrationen<br />
strategi 1/3 kløvergræs og 2/3 majshelsæd 2/3 kløvergræs og 1/3 majshelsæd<br />
FK Medudbytte Netto FK Merudbytte Netto<br />
NDF 1) EKM pr. årsko merudbytte 2) , kr. NDF 1) EKM merudbytte 2) , kr.<br />
pr. årsko pr. årsko pr. årsko<br />
4 slæt 62,6 - - 66,1 120 206<br />
5 slæt 64,2 70 284 64,2 270 611<br />
6 slæt 63,5 120 80 67,2 350 430<br />
1)FK NDF i den samlede ration <strong>af</strong> grovfoder ved hhv. 4, 5 og 6 slæt i kløvergræs.<br />
2)Efter tilretning <strong>af</strong> grovfoderareal, øgede omkostninger til slæt og red. omk. til korn og suppleringsprotein.<br />
Der er regnet med en mælkepris på 2,5 kr/kg EKM, vårbyg 1,18 kr/kg ts, sojaskrå 2,40 kr/kg ts, rapskager 1,80 kr/kg ts og roepiller 1,1<br />
kr/kg ts
14 Tema: Mark<br />
22. marts 2011<br />
Jorden er levende kapital<br />
Vigtigt at fokusere på, hvordan vi undgår skadelig jordpakning og at udtømme jorden for organisk stof<br />
Af planteavlskonsulent<br />
Bente Andersen, tlf. 7658 7482<br />
e-mail: bea@lro.dk<br />
Efter<strong>af</strong>grøder kræver<br />
rettidig etablering<br />
Den kvælstofmæssige effekt <strong>af</strong> efter<strong>af</strong>grøder varierer meget fra år til år<br />
Af planteproduktionskonsulent<br />
Kim Skov Jensen, tlf. 7658 7488,<br />
e-mail: ksj@lro.dk<br />
Efter<strong>af</strong>grøder etableret rettidig<br />
vil opsamle kvælstof<br />
i efteråret og frigive det i<br />
løbet <strong>af</strong> foråret, til gavn for<br />
den kommende <strong>af</strong>grøde.<br />
En eftervirkning på 25kg N/<br />
ha kan sagtens opnås, men<br />
det kræver rettidighed og<br />
planlægning <strong>af</strong> sædskiftet.<br />
Erfaringer viser, at hvis det<br />
lykkes at høste inden den<br />
20. august og umiddelbart<br />
derefter så efter<strong>af</strong>grøder i<br />
Livet i jorden er gemt væk.<br />
Derfor lider det i mange<br />
sammenhænge <strong>af</strong> at være<br />
ude <strong>af</strong> syne og dermed<br />
ude <strong>af</strong> sind. Men jorden<br />
er ”levende” kapital for<br />
nuværende og kommende<br />
generationer.<br />
I denne artikel har jeg forsøgt<br />
meget kort at skitsere, hvorfor<br />
det er så vigtigt at fokusere<br />
på, hvordan vi undgår at lave<br />
skadelig jordpakning og at<br />
udtømme jorden for organisk<br />
stof.<br />
Når man færdes ude i<br />
marken, kan man godt få<br />
den opfattelse, at jorden er<br />
en rimelig fast masse. Men<br />
jorden er jo porøs bestående<br />
<strong>af</strong> porer, der er fyldt med luft<br />
og vand, ligesom der er mas-<br />
stubben med stubharven, er<br />
det en rigtig fornuftig måde<br />
at etablere på.<br />
Hvis man fremrykker<br />
sådatoen til den 20. juli, hvor<br />
mellem<strong>af</strong>grøden skal etableres,<br />
og kan man få det til at<br />
passe med en regnbyge, er<br />
fremspiringen sikret. Herved<br />
får efter<strong>af</strong>grøden en måned<br />
længere vækstsæson, og det<br />
betyder meget for udviklingen<br />
resten <strong>af</strong> efteråret.<br />
Det tilrådes ikke at etablere<br />
efter<strong>af</strong>grøder eller mellem<strong>af</strong>grøder<br />
før høst, hvis man året<br />
i forvejen har h<strong>af</strong>t snegleproblemer<br />
på marken. Her vil<br />
mellem<strong>af</strong>grøden blot sikre<br />
sneglenes overlevelse i en<br />
periode, hvor de ellers har det<br />
svært.<br />
Hvad får vi ud <strong>af</strong> det?<br />
Effekten <strong>af</strong> efter<strong>af</strong>grøder, hvad<br />
kvælstof angår, varierer meget<br />
fra år til år. Sidste efterår hvor<br />
mange var tvunget til at så<br />
efter<strong>af</strong>grøder langt ind i september,<br />
var effekten minimal<br />
eller lig 0. I landsforsøgene<br />
viser resultater fra efteråret,<br />
efter<strong>af</strong>grøder der har optaget<br />
fra 3 til 25kg N/ha i de over-<br />
ser <strong>af</strong> forskellige organismer,<br />
der varierer i form, størrelse<br />
og levevis. Vidste du således,<br />
at en fjerdedel <strong>af</strong> alle levende<br />
organismer findes i jorden?<br />
Vidste du, at det er mængden<br />
og kvaliteten <strong>af</strong> organismer<br />
i jorden, der bestemmer<br />
jordens frugtbarhed – DIT<br />
UDBYTTE, og at disse<br />
organismer samtidig sikrer<br />
kredsløbet <strong>af</strong> næringsstoffer?<br />
Jordens indhold <strong>af</strong> organisk<br />
stof er vigtigt i forhold til at<br />
være fødekilde for organismerne<br />
i jorden.<br />
Et lavere indhold <strong>af</strong> organisk<br />
stof er generelt ensbetydende<br />
med færre organismer<br />
både i artsrigdom og antal.<br />
Indholdet <strong>af</strong> organisk stof<br />
i jorden falder i mange lande.<br />
Faldet i indholdet <strong>af</strong> organisk<br />
jordiske plantedele, det betyder,<br />
at den totale optagelse<br />
har været ca. det dobbelte.<br />
Man kan forvente, at ca.<br />
halvdelen <strong>af</strong> det kvælstof, der<br />
optages <strong>af</strong> planten, vil være<br />
tilgængelig til foråret.<br />
Et andet landsforsøg viser<br />
olieræddike og gul sennep<br />
sået den 16. juli i vinterbyg,<br />
der høstes den 27. juli. Den<br />
20. september er N optagelsen<br />
målt, og hvor der ikke er<br />
sået nogen efter<strong>af</strong>grøde bidrager<br />
spildkornet med en N<br />
optagelse på 4kg N/ha, mens<br />
de 24 sorter <strong>af</strong> olieræddike og<br />
11 sorter <strong>af</strong> gul sennep alle<br />
har en N optagelse på mellem<br />
23 og 51kg N/ha.<br />
Effekten <strong>af</strong> sildig rajgræs<br />
udlagt som efter<strong>af</strong>grøde er<br />
mere stabil omkring 20 til<br />
25kg N/ha optaget. Frigivelsen<br />
er dog langsommere og<br />
vil de første år ligge omkring<br />
0, men vil ved en 5årig<br />
periode eller længere, have en<br />
eftervirkning på 20 til 25kg<br />
N/ha.<br />
Hvordan planlægger vi<br />
Den letteste og bedste måde<br />
at etablere sin efter<strong>af</strong>grøde er<br />
stof gør jorden mere udsat for<br />
erosion og pakningsskader.<br />
Kvælstof kvoterne vi har i<br />
Danmark reducerer i sig selv<br />
indholdet <strong>af</strong> organisk stof.<br />
Jordens porøsitet<br />
Vidste du, at jo mere porøs<br />
en jord er, desto større er den<br />
biologiske aktivitet?<br />
Poresystemet i jorden udgør<br />
et kompliceret netværk,<br />
fuld <strong>af</strong> genveje og det kan<br />
række flere meter ned i jorden.<br />
Poresystemet kan udgøre<br />
op til 50 procent <strong>af</strong> jordens<br />
volumen.<br />
Regnorme er i stand til<br />
at lave såkaldte bioporer.<br />
Disse porer er generelt store<br />
i forhold til andre porer i<br />
jorden, hvorfor de ofte skaber<br />
en genvej for <strong>af</strong>løb <strong>af</strong> over-<br />
at benytte en høstet frøgræs<br />
mark og lade den efterfølge <strong>af</strong><br />
vårsæd. Det giver en optimal<br />
etablering <strong>af</strong> vårbyg og en<br />
god omsætning <strong>af</strong> den gamle<br />
græssværd, så er der også<br />
eftervirkning tilbage til vinterhveden,<br />
der kommer efter<br />
vårbyggen.<br />
Dernæst er udlæg <strong>af</strong> sildig<br />
rajgræs i vårbyg også en let og<br />
sikker etablering <strong>af</strong> efter<strong>af</strong>grøden,<br />
der tager minimal<br />
ekstra tid og er med til at øge<br />
humusindholdet i jorden, som<br />
vi gerne vil have det. Vil man<br />
etablere sin efter<strong>af</strong>grøde som<br />
olieræddike eller gul sennep,<br />
kan man lige så godt udnytte<br />
planternes evne til at hente<br />
kvælstof op fra stor dybde,<br />
som den foregående <strong>af</strong>grøde<br />
ikke nåede. Så efter<strong>af</strong>grøden<br />
efter <strong>af</strong>grøder med relativ lille<br />
roddybde f.eks vårsæd eller<br />
kartofler.<br />
Benyt frøgræsmark<br />
Spørgsmålet er, hvilken type<br />
efter<strong>af</strong>grøde, der er økonomisk<br />
er mest attraktiv. Hvad<br />
der er økonomisk bedst,<br />
<strong>af</strong>hænger selvfølgelig <strong>af</strong> den<br />
enkelte bedrifts sædskifte og<br />
skudsnedbør. Planterødder<br />
danner også mange bioporer.<br />
Når planterødderne dør, og<br />
rødderne bliver omsat, bliver<br />
rodgangen, stående og fungerer<br />
som <strong>af</strong>løb for overskudsvand.<br />
Næringsstoffer<br />
Vidste du, at jordens mikroorganismer<br />
kan påvirke<br />
tilgængeligheden for planter<br />
<strong>af</strong> f.eks. fosfor, kalium, magnesium,<br />
svovl, calcium, zink,<br />
jern og kobber.<br />
En <strong>af</strong> de mest undersøgte<br />
grupper <strong>af</strong> mikroorganismer<br />
er i denne sammenhæng<br />
mycorrhiza svampe, som er<br />
en symbiotisk svamp i jorden,<br />
som koloniserer rødderne på<br />
størstedelen <strong>af</strong> planter. Denne<br />
svamp kan hjælpe planterne<br />
maskiner, men generelt vil det<br />
billigste være at benytte den<br />
gamle frøgræsmark, og det vil<br />
også være billigere at udlægge<br />
rajgræs i vårbyg, end at så<br />
efter<strong>af</strong>grøder i <strong>af</strong>grøden eller<br />
efter høst.<br />
Fordelen ved de to første<br />
med at fange fosfor og mikronæringsstoffer<br />
fra jorden, til<br />
gengæld får svampen kulhydrat<br />
fra planten.<br />
Jordpakning sker ved en<br />
kombination <strong>af</strong> naturlige<br />
kræfter og påvirkning ved<br />
kørsel med store tunge maskiner.<br />
Effekten <strong>af</strong> jordpakning er<br />
ikke den samme overfor alle<br />
grupper <strong>af</strong> jordorganismer,<br />
men generelt gælder det, at<br />
en mere kompakt jord betyder<br />
mindre biologisk liv og<br />
forskellighed i jorden.<br />
Det skader jordens evne<br />
til at <strong>af</strong>lede vand, hvilket kan<br />
skabe iltfattige områder i<br />
jorden. Det kan få <strong>af</strong>gørende<br />
betydning for organismerne i<br />
jorden og dermed også for dit<br />
udbytte resultat.<br />
metoder er, at det ikke kræver<br />
ekstra maskinhandlinger.<br />
Du er meget velkommen<br />
til at kontakte din planteavlskonsulent,<br />
så I sammen kan<br />
beregne, hvad der er mest<br />
attraktivt for dig.<br />
Luftfoto <strong>af</strong> din gård<br />
Skal du have fotogr<strong>af</strong>eret din gård?<br />
Vi kan tilbyde topkvalitetsfotos <strong>af</strong> din gård:<br />
• Du får 5 stk. farvefotos (str. 15x21 cm) og 1 stk.<br />
CD-rom med de 5 fotos.<br />
• Du bliver kontaktet <strong>af</strong> piloten før optagelsen og<br />
kan dermed fortælle ham om evt. specielle ønsker<br />
i forbindelse med fotogr<strong>af</strong>eringen.<br />
Pris fra kun kr. 1.470,- ekskl. moms.<br />
Pris fra kun kr. 1.870,- ekskl. moms<br />
For nærmere oplysninger:<br />
Kontakt forlaget Børs-Mark A/S<br />
Tlf. 97 84 13 80 • Fax 97 84 13 70 • borsmark@bors-mark.dk
22. marts 2011 Økonomi<br />
Ved du hvad leasing koster?<br />
Vigtigt at have styr på restgælden ved udløb <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen<br />
Af cheføkonom Hans Fink, <strong>LRØ</strong><br />
tlf. 7658 7521, e-mail: hfi@lro.dk<br />
Når man skal finansiere et<br />
maskinkøb, er leasing et<br />
meget populært valg.<br />
Der er en lang række forhold,<br />
der skal overvejes, inden man<br />
vælger leasing frem for f.eks.<br />
en købekontrakt. Men der er<br />
også stor forskel på leasing<strong>af</strong>taler.<br />
Det er let at regne ud…<br />
Det burde være nemt at<br />
danne sig et overblik over,<br />
hvad de fremtidige udgifter<br />
bliver, hvis man vil indgå en<br />
leasing<strong>af</strong>tale. Er der uklarheder,<br />
må de <strong>af</strong>klares inden du<br />
skriver under.<br />
Har du styr på følgende<br />
forudsætninger, kan du sætte<br />
dig ned med den store regnemaskine<br />
og beregne prisen<br />
på leasing<strong>af</strong>talen: Størrelsen <strong>af</strong><br />
Momsfradrag<br />
på bespisning<br />
ydelserne, basisrenten (f.eks.<br />
CIBOR), antallet <strong>af</strong> ydelser,<br />
engangsydelse ved indgåelse<br />
<strong>af</strong> <strong>af</strong>talen og restværdi ved<br />
udløb <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen. I tabellen er<br />
der indsat et eksempel og nederst<br />
fremgår den rente, som<br />
kan beregnes på baggrund <strong>af</strong><br />
ydelserne. (se eksempel)<br />
… eller er det?<br />
Problemet er bare, at det ikke<br />
fremgår helt klart <strong>af</strong> alle leasing<strong>af</strong>taler,<br />
hvad restgælden er<br />
ved udløb <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen. Det beløb<br />
kaldes anvisningsprisen og<br />
er den pris, som aktivet skal<br />
sælges for når <strong>af</strong>talen udløber.<br />
Vi har set flere eksempler på<br />
leasing<strong>af</strong>taler, hvor anvisnings-<br />
prisen er beskrevet som en<br />
minimumspris. I andre <strong>af</strong>taler<br />
er det på forhånd <strong>af</strong>talt, hvad<br />
markedsværdien er ved udløb<br />
<strong>af</strong> <strong>af</strong>talen og denne bruges<br />
så som anvisningspris. Det er<br />
fint, og så kan man beregne<br />
renten.<br />
Står der derimod en minimumspris<br />
som anvisningspris,<br />
er det mildest talt svært at<br />
beregne, hvad leasing <strong>af</strong> maskinen<br />
egentlig koster. Bliver<br />
man <strong>af</strong> leasingselskabet mødt<br />
med et priskrav på 100.000<br />
kr. ved udløb <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen i<br />
stedet for 60.000 kr., bliver<br />
renten 6,85 procent p.a. frem<br />
for 4,82 procent.<br />
Gælder dog kun servering for forretningsforbindelser og til personalemøder<br />
Af økonomikonsulent<br />
Niels Hørlyck, tlf. 7658 7633,<br />
e-mail: nho@lro.dk<br />
Skat har ændret praksis<br />
og godkender nu fradrag<br />
for moms <strong>af</strong> udgifter til<br />
mad og drikkevarer, der<br />
serveres for forretningsforbindelser<br />
og til personalemøder<br />
i egne lokaler.<br />
Almindelig daglig bespisning<br />
<strong>af</strong> medarbejdere, herunder<br />
også gratis frugt og k<strong>af</strong>fe samt<br />
bespisning i forbindelse med<br />
sammenkomster <strong>af</strong> social<br />
karakter, herunder jubilæer,<br />
fødselsdage, sommerfester og<br />
julefrokoster, er ikke omfattet.<br />
Det er uden betydning, om<br />
maden købes ind færdiglavet<br />
eller tillaves i egen virksomhed.<br />
Praksisændringen er<br />
kommet, fordi Skatteministeriet<br />
tabte en sag ved<br />
EF-domstolen i december<br />
2008, og i oktober 2010 kom<br />
så omsider den nye tolkning<br />
<strong>af</strong> reglerne og mulighed for at<br />
søge penge tilbage, hvis det er<br />
relevant.<br />
SKAT skriver:<br />
SKATs formulering <strong>af</strong> fradraget<br />
er:<br />
”…gratis levering <strong>af</strong> kantineydelser<br />
(er) i visse tilfælde ikke<br />
omfattet <strong>af</strong> reglerne om udtagningsbeskatning.<br />
Det gælder for<br />
bespisning <strong>af</strong> forretningsforbindelser<br />
under møder i virksomhedens<br />
lokaler, når måltiderne serveres<br />
med henblik på formål <strong>af</strong> strengt<br />
erhvervsmæssig karakter, og det<br />
gælder for bespisning <strong>af</strong> personalet<br />
under møder i virksomhedens<br />
lokaler, når virksomhedens<br />
behov - såsom behovet for at<br />
sikre, at møder i arbejdet forløber<br />
sammenhængende og godt - gør<br />
det nødvendigt, at arbejdsgiveren<br />
sørger for bespisning.”<br />
I praksis på en landbrugsvirksomhed<br />
kan det måske<br />
være svært at få nogen glæde<br />
<strong>af</strong> muligheden, men hvis<br />
man f.eks. holder et ugentligt<br />
møde med de ansatte, hvor<br />
man også får formiddagsk<strong>af</strong>fe,<br />
så kan man få fradrag<br />
for momsen på rundstykkerne,<br />
k<strong>af</strong>fen etc., og hvis<br />
man holder mødet omkring<br />
middagstid, så er der fradrag<br />
for momsen på den mad, man<br />
spiser samtidig med.<br />
Det er selvfølgelig nemmest<br />
at dokumentere, hvis det<br />
er mad, der er købt færdiglavet<br />
frem for en halv bakke<br />
smør og fire frikadeller fra<br />
<strong>af</strong>tensmaden i går.<br />
Mad til møder med foderstofsælgeren,økonomikonsulenten<br />
osv. kommer med<br />
under samme regel.<br />
Landbrugsvirksomhedens<br />
udgift til den daglige formiddagsk<strong>af</strong>fe<br />
eller frokost for<br />
ansatte, hvor der også snakkes<br />
fagligt, vil derimod ikke falde<br />
ind under muligheden for<br />
momsfradrag.<br />
Genoptagelse<br />
Hvis man efter 2001 har h<strong>af</strong>t<br />
udgifter til den type møder,<br />
som man kan dokumentere<br />
(både møderne og udgif-<br />
terne), så kan man få momsen<br />
refunderet, men man skal<br />
søge inden den 3. april 2011.<br />
Efter denne dato gælder den<br />
sædvanlige tre års frist.<br />
– fordi vores<br />
produkter er<br />
UNIKKE!<br />
UNNI ”system Hardi”<br />
· til alle typer sprinkleranlæg<br />
Vi har de bedste dyser til:<br />
Overbrusning Iblødsætning Køling<br />
UNNI drypdysevandspejl<br />
· fuldautomatisk frisk vand til<br />
smågrise og diegivende søer<br />
UNNI 2-strengs vandsystem<br />
· til medicindosering på stiniveau<br />
UNNI kalkdesinfektion<br />
· med sprøjtevogn og pumpe<br />
NYHED<br />
ØF-fjeder<br />
· rodemateriale til dine grise<br />
Telefon 7580 1099 · www.unni.dk<br />
Karetmagervej 19G · 7100 Vejle<br />
Aktivets købspris 600.000 kr.<br />
Kontant ekstraordinær ydelse 100.000 kr.<br />
Årlig ydelse 104.000 kr.<br />
Løbetid, år 5 år<br />
Restgæld ved udløb <strong>af</strong> leasing<strong>af</strong>tale 60.000 kr.<br />
Beregnet rente 4,82 % p.a.<br />
Som eksemplet viser, har<br />
anvisningsprisen meget stor<br />
betydning for, hvor stor en<br />
rente man kommer til at<br />
betale på sin leasing<strong>af</strong>tale.<br />
Det er desuden kun muligt<br />
at sammenligne forskellige<br />
finansieringsmuligheder<br />
(f.eks. en leasing<strong>af</strong>tale og<br />
15<br />
en købekontrakt), hvis man<br />
har en klar <strong>af</strong>tale om, hvad<br />
anvisningsprisen er ved udløb<br />
<strong>af</strong> leasing<strong>af</strong>talen.<br />
Hvis du går i leasingtanker,<br />
hjælper <strong>LRØ</strong> dig gerne med<br />
at finde den mest hensigtsmæssige<br />
<strong>af</strong>tale.<br />
Søren Hviid stopper i KHL pr. 1. marts 2011 –<br />
<strong>LRØ</strong> – Ejendomme og Jura står klar med<br />
sagkyndig bistand og faglig ekspertise<br />
Vores tidligere kollega fra Ejendomskontoret i Vejle og Kolding, Søren<br />
Hviid stopper pr. 1. marts 2011 hos Kolding Herreds Landbrugsforening.<br />
Ejendomskonsulenterne fra <strong>LRØ</strong>, Henrik Nielsen og Ulla Eg Andersen<br />
er klar til at hjælpe kunderne med ejendomshandler, forpagtninger,<br />
testamenter, ægtepagter og andre juridiske opgaver i øvrigt.<br />
Henrik Nielsen Ulla Eg Andersen<br />
Ejendomskonsulent, Jurist Ejendomskonsulent, Jurist<br />
Tlf. 76587738 Tlf. 76587737<br />
hen@lro.dk uea@lro.dk<br />
<strong>LRØ</strong> Erhvervsbyvej 13 8700 Horsens Tlf. 70154000 Fax. 76587780 www.lro.dk<br />
Dødsbobehandling -<br />
det handler om tryghed<br />
Når en ægtefælle eller anden nærtstående person<br />
<strong>af</strong>går ved døden, er der mange problemstillinger at<br />
forholde sig til.<br />
Har du brug for overblik<br />
og vejledning i forbindelse<br />
med dødsbobehandling, så<br />
kontakt <strong>LRØ</strong>. Vi yder rådgivning,<br />
som skaber skaber tryghed tryghed for at tingene<br />
er i orden - både nu og i fremtiden.<br />
Kontakt <strong>LRØ</strong> -<br />
vi hjælper dig med at<br />
bevare overblikket.<br />
Dødsbobehandling:<br />
Advokat Ulla Eg Andersen, tlf. 7658 7746<br />
Skat og økonomi:<br />
Økonomikonsulent Flemming Torp, tlf. 7658 7612<br />
<strong>LRØ</strong> Erhvervsbyvej 13 8700 Horsens<br />
Tlf. 7015 4000 Fax 7658 7780 www.lro.dk
16 <strong>LRØ</strong> Tegnestue · Socialt<br />
22. marts 2011<br />
At tegne et hus er som et puslespil<br />
Arkitekt Morten Axelsen kan se tilbage på 25 år i <strong>LRØ</strong>-regi<br />
Af Lene Tingleff<br />
- At tegne et hus kan<br />
sammenlignes med et<br />
puslespil. Jo flere brikker,<br />
jo mere kompliceret og<br />
spændende bliver det at<br />
få puslespillet til at passe<br />
sammen og det hele til at<br />
gå op.<br />
Det siger arkitekt Morten<br />
Axelsen, <strong>LRØ</strong> Tegnestuen,<br />
der den 13. marts havde 25<br />
års jubilæum. Han holder<br />
<strong>af</strong> udfordringer i sit job, og<br />
han finder det spændende,<br />
når kunderne kommer med<br />
mange ønsker, krav og idéer<br />
til deres hus eller ombygning.<br />
- Det er sjovt at få et<br />
modspil. Måske ikke lettere,<br />
men udfordringen er større,<br />
end hvis kunden blot ønsker<br />
et hus med et vist antal rum<br />
Når arbejdsevnen bliver mindre<br />
Forskellige muligheder kan benyttes, hvis der opstår helbredsproblemer<br />
Af socialkonsulent Solvejg Høj,<br />
tlf. 4036 8788,<br />
mail soh@post.tele.dk<br />
www.solvejghoj.dk<br />
Der tales meget om vores<br />
evne til at arbejde. Især<br />
om at vi alle skal arbejde<br />
længere end til det fyldte<br />
60 år.<br />
Mit arbejdsliv har i mange<br />
år udfoldet sig i selskab med<br />
landbrugere. Erfaringen er,<br />
at de færreste ophører dagen<br />
efter 60 års fødselsdagen.<br />
Nogen har lyst til at arbejde<br />
mindre. Men rigtig mange er<br />
stadig aktive landbrugere som<br />
70-årige. Ofte på en måde,<br />
og ikke så mange detaljer. Når<br />
der er mange ønsker, bliver<br />
det i højere grad ”deres” hus,<br />
sådan skal det selvfølgelig<br />
helst være.<br />
- Mit opgave er at komme<br />
forslag og indspil. Jeg skal<br />
ind og ”læse” deres hverdag<br />
og finde ud <strong>af</strong>, hvad der er<br />
det vigtigste for dem. Jeg<br />
skal omsætte deres ønsker til<br />
noget brugbart.<br />
- Kunderne er forskellige,<br />
det er dét, der gør jobbet<br />
spændende. Det er vigtigt, at<br />
kemien er god, og at man har<br />
en god dialog, så opnår man<br />
det bedste resultat. Det er en<br />
glæde, når jeg kan være med<br />
til at opfylde folks ønsker<br />
og skabe lige præcist dét, de<br />
gerne vil have.<br />
Jobbet forandrede sig<br />
Morten Axelsen, 45 år, blev<br />
som de selv har valgt. Vi ved<br />
jo godt at arbejde, hobby og<br />
bopæl er nært forbundet i<br />
netop landbrugserhvervet.<br />
Beslutninger om ophør kan<br />
ofte skyldes andet end nedslidthed<br />
- for slidte er jo temmelig<br />
mange ovenpå mange<br />
års fysisk arbejde, som ofte<br />
startede i barnealderen.<br />
Nu er vi nået frem til mit<br />
emne, som skal forklare, at<br />
vores lovgivning har mange<br />
muligheder for at fortsætte i<br />
erhvervet selvom der er kroniske<br />
helbredsproblemer.<br />
Førtidspension bevilges,<br />
når borgeren er helt uden<br />
erhvervsevne i alle tænkelige<br />
(og utænkelige) erhverv. Der<br />
skal ikke være mulighed for at<br />
omskole til andet arbejde.<br />
Fleksjob er til de, som<br />
har mindre end halvdelen<br />
<strong>af</strong> erhvervsevnen i behold.<br />
Også her gælder, at alle andre<br />
erhvervsmuligheder skal være<br />
tænkt igennem og eventuelt<br />
<strong>af</strong>prøvet.<br />
Der skal – ligesom til førtidspension<br />
- være tale om en<br />
varig lidelse. Der er mulighed<br />
for at få fleksjob i egen virksomhed,<br />
men loven kræver, at<br />
den har eksisteret i mere end<br />
ansat på Landbocentret i<br />
Varde inden for byggerådgivningen<br />
i 1986, hvor han<br />
arbejdede med landbrugsbyggeri.<br />
Sidst i 90’erne kom der<br />
flere opgaver ind omkring<br />
stuehuse og tilbygninger, og<br />
den del kom til at fylde mere<br />
og mere.<br />
I 2003 blev Tegnestuen<br />
Klint en realitet, og der blev i<br />
de følgende år tegnet adskillige<br />
Klint-huse.<br />
I forbindelse med at <strong>LRØ</strong><br />
blev samlet i LandbrugetsHus<br />
i Horsens i 2008, blev Tegnestuen<br />
Klint til <strong>LRØ</strong> Tegnestuen,<br />
som den hedder i dag.<br />
For Morten Axelsen har<br />
det været spændende at følge<br />
udviklingen i faget.<br />
- Da jeg startede, var det<br />
med blyant, viskelæder og<br />
lineal. Sidst i 80’erne gjorde<br />
pc’en sit indtog, og i dag<br />
to år og samtidig har vist sig<br />
bæredygtig.<br />
Personlig assistance<br />
Hvis du har en varig lidelse,<br />
som hindrer dig i at udføre<br />
visse opgaver i dit vante<br />
erhverv, er der hjælp at hente.<br />
Ordningen fungerer som en<br />
slags ”hjælp til selvhjælp”.<br />
Du kan ikke komme i<br />
betragtning, hvis du helt er<br />
<strong>af</strong>skåret fra at løse konkrete<br />
opgaver. Derimod hvis du<br />
skal have hjælp til at udføre<br />
dele <strong>af</strong> en opgave.<br />
Eksempel: Hvis du fejler<br />
noget, som gør det vanskeligt<br />
for dig at flytte dyr, eller at gå<br />
ind til dem, vil du typisk være<br />
med i opgaven, men have andre<br />
til at håndtere dyrene. Her<br />
kan du få støtte til den lønudgift,<br />
hjælperen udgør. Det<br />
gælder også for ordblinde, som<br />
må have hjælp til at skrive,<br />
sortere post og lignende. Her<br />
kan man også få hjælp.<br />
Assistancen handler om<br />
betaling <strong>af</strong> lønudgift til den<br />
person, som udfører de opgaver,<br />
der skal være hjælp til.<br />
Cirka 110 kr. i timen.<br />
Hvis du har brug for arbejdsredskaber,<br />
som kompenserer for<br />
arbejder vi med avancerede<br />
programmer, bl.a. inden for<br />
tegning og visualisering. Det<br />
har betydet, at slutproduktet<br />
er blevet mere gennemarbejdet<br />
og detaljeret.<br />
- Jeg har været 25 år<br />
samme sted, men jobbet har<br />
forandret sig, og jeg har h<strong>af</strong>t<br />
masser <strong>af</strong> udvikling i mit<br />
arbejde. Og da vi flyttede<br />
sammen i LandbrugetsHus,<br />
fik jeg en masse nye kolleger<br />
på en helt ny arbejdsplads, det<br />
var spændende at blive en del<br />
<strong>af</strong>, siger han.<br />
Traditionelle stuehuse<br />
Selv om Morten Axelsens<br />
arbejde har undergået en stor<br />
forandring, er der et punkt,<br />
hvor han ikke har oplevet den<br />
helt store udvikling.<br />
- Drifts- og produktionsbygningerne<br />
har under-<br />
dit handicap, kan der også ansøges<br />
om disse. Her lægges vægt<br />
på, at det ikke er et sædvanligt<br />
arbejdsredskab. Muligheden<br />
findes og den bruges.<br />
Ansøgning<br />
Det er kommunen, som<br />
administrerer reglerne. For<br />
at komme i betragtning skal<br />
der laves en ansøgning og<br />
- selvom det er vanskeligt -<br />
skal der sættes timetal på det<br />
gået en stor forandring, men<br />
mange <strong>af</strong> de nye stuehuse, der<br />
opføres, ser ud som de altid<br />
har gjort.<br />
- Folk ønsker det traditionelle<br />
stuehus, og det er selvfølgelig<br />
deres helt eget valg.<br />
Men det kan alligevel godt<br />
undre lidt, at folk vælger at<br />
deres hus skal se ud, som huse<br />
så ud for 100 år siden.<br />
- Når man f.eks. ser på nye<br />
kirkebyggerier, så understreges<br />
arkitekturens udvikling,<br />
men der er mange bygherrer,<br />
der ikke ønsker nytænkning<br />
i deres stuehus. Det har jeg<br />
naturligvis respekt for, men vi<br />
har også gode og spændende<br />
eksempler på nye stuehuse,<br />
som er opført i en mere nutidig<br />
stil, siger Morten Axelsen.<br />
www.landinspektoerkontoret.dk<br />
Matrikulære opgaver<br />
Skelfastlæggelse<br />
Teknisk opmåling<br />
Landinspektørkontoret<br />
Allégade 3 st. th.<br />
8700 Horsens<br />
Arkitekt Morten Axelsen har oplevet en stor udvikling i sit fag i de 25<br />
år, har han været ansat.<br />
behov, ansøgeren har. Kommunen<br />
skal selvfølgelig også<br />
have dokumentation for de<br />
helbredsproblemer, som ligger<br />
til grund for ansøgningen. Og<br />
hvis ansøgeren fejler noget,<br />
som er helt uforeneligt med<br />
erhvervet, gives der <strong>af</strong>slag.<br />
Herefter <strong>af</strong>regner kommunen,<br />
når der indsendes<br />
dokumentation for lønudgiften<br />
til assistenten. Det kan<br />
sagtens være en person, som i<br />
Bygnings<strong>af</strong>sætning<br />
Ejerlejligheder<br />
Lejemålsberegning<br />
forvejen er ansat, familie eller<br />
vikarservice.<br />
Ring og få hjælp<br />
Som medlem <strong>af</strong> foreningerne<br />
under <strong>LRØ</strong> har du ret til<br />
gratis at bruge min arbejdskr<strong>af</strong>t.<br />
Ring og lad os snakke<br />
om det. Så finder vi ud <strong>af</strong>,<br />
om der er muligheder for dig<br />
via denne lovgivning - og<br />
jeg hjælper med det videre i<br />
ansøgningen.<br />
Servitutter<br />
E-Tinglysning<br />
Lokalplanlægning<br />
Tlf. 7564 6442<br />
Mobil 4092 9413<br />
mail@lspk.dk
22. marts 2011<br />
Faldt pladask for Friserne<br />
Anette Bækman Kristiansen købte et føl - det blev starten på ”Stutteri Toftlund” i Stenderup<br />
Af Lene Tingleff<br />
Da Anette Bækman<br />
Kristiansen i 1996 var på<br />
dyrskue i Horsens som<br />
gæst, blev hun betaget<br />
<strong>af</strong> nogle Friesere, der var<br />
udstillet. Det blev starten<br />
på ”Stutteri Toftlund”, som<br />
gennem de senere år har<br />
fået mange topplaceringer<br />
på dyrskuer og kåringer.<br />
- Jeg har altid været glad for<br />
heste, men da jeg så Frieserne<br />
som var udstillet, faldt jeg<br />
fuldstændig for racen. De er<br />
flotte, charmerende, majestætiske<br />
og har en fantastisk<br />
udstråling og selvsikkerhed.<br />
Det gjorde indtryk på mig,<br />
Friseren<br />
Der bliver nu nedsat et<br />
fælles deltidsudvalg for<br />
hele den østlige del <strong>af</strong><br />
Region Midt, det vil sige<br />
det område, der dækkes<br />
<strong>af</strong> Dansk Landbrug Midt-<br />
Østjylland (DLMØ).<br />
Det blev besluttet på et møde<br />
for deltidslandmænd Region<br />
Midt i LandbrugetsHus<br />
den 23. februar. Her deltog<br />
formanden for Danske Deltidslandmænd,<br />
Niels Pedersen<br />
og det vil altid være min race,<br />
siger hun.<br />
Året efter købte hun et<br />
Frieser-føl, og siden er det<br />
gået slag i slag.<br />
- ”Rinske” viste sig at være<br />
en fantastisk hoppe. Den er<br />
i dag 14 år, har fået ni føl og<br />
har fået mange præmier, bl.a.<br />
”Skuets bedste hoppe” på<br />
dyrskuet i Horsens. Hun blev<br />
reserve-champion i Danmark<br />
som tre-årig, og alle vores heste<br />
kan føres tilbage til hende,<br />
fortæller Anette.<br />
Hun har hentet utallige<br />
flotte placeringer hjem med<br />
sine Frisere, og på dyrskuet<br />
i Horsens er hun røget til<br />
tops mange gange, bl.a. med<br />
skuets bedste hoppe på tværs<br />
Friseren stammer fra Friesland i Holland. Den er sort og<br />
måler fra 1.55 cm i stangmål. Gennem århundreder har<br />
Friseren vist alsidighed og er blevet anvendt til mange<br />
formål, herunder landbrugsarbejde, trækhest, ridning,<br />
dressur, krigshest og travhest samt til at forbedre andre<br />
racer. Den har en stolt fremfærd, et elegant hoved med<br />
livlige ører og en overdådig man og hale. Friseren har<br />
et godmodigt og venligt temperament og er nøjsom at<br />
fodre på. (Kilde: Den store bog om heste og ponyer).<br />
Nyt deltidsudvalg<br />
Fællesudvalg i Dansk Landbrug Midt-Østjylland<br />
Quist og næstformanden,<br />
Tonny Hansen.<br />
Der var på mødet enighed<br />
om, at der skal nedsættes et<br />
fælles deltidsudvalg i DLMØ’s<br />
område. Det blev også besluttet,<br />
at der skal <strong>af</strong>holdes et<br />
årligt centralt regionsmøde<br />
for hele Region Midt, hvor<br />
der vælges medlemmer til<br />
Landsudvalget for Deltid.<br />
Vejle-Fredericia Landboforening<br />
kan deltage i mødet,<br />
men tilhører formelt Region<br />
Naturkvæg<br />
<strong>af</strong> racerne adskillige gange. En<br />
titel, hun også har fået på Det<br />
Fynske Fællesskue.<br />
Landbrug på deltid<br />
Anette bor i Stenderup sammen<br />
med sin mand, Thomas,<br />
og børnene Gregers (10) og<br />
Anne (9). Hun arbejder på<br />
virksomheden West Pharmaceutical<br />
Services i Horsens,<br />
han arbejder på virksomheden<br />
Rationel Staldinventar i<br />
Hedensted.<br />
Parret har siden 2000 h<strong>af</strong>t<br />
en ejendom lidt uden for<br />
byen, som der hører otte hektar<br />
jord til. De har seks frisere,<br />
her<strong>af</strong> tre avlshopper.<br />
- Vi har landbrug på deltid,<br />
og det har vi det godt med.<br />
Vi vil gerne have plads og luft<br />
omkring os. Jeg kommer fra<br />
Ærø og er vokset op med det<br />
frie liv, jeg har aldrig været<br />
bypige, siger Anette.<br />
Hestene betyder rigtigt<br />
meget for Anette - men også<br />
for resten <strong>af</strong> familien.<br />
- Jeg havde ikke regnet<br />
med, at jeg skulle vinde så<br />
meget med mine heste. Men<br />
jeg var heldig at få startet med<br />
et godt avlsmateriale, og så var<br />
jeg ligesom bare i det.<br />
Syd. På mødet fortalte de to<br />
formænd om de områder,<br />
der er fokus på i Danske<br />
Deltidslandmænd. Det er<br />
regelforenkling og mindre<br />
bureaukrati, rådgivning for<br />
deltidslandmænd, fremme<br />
muligheder for naturpleje<br />
samt udvikling i landdistrikter.<br />
Der var på mødet ros til<br />
Landbrug&Fødevares kampagne,<br />
Den Nye Fortælling.<br />
(let.)<br />
Det skal være lettere at etablere <strong>af</strong>græsning <strong>af</strong> naturarealer. Derfor foreslår Danske Deltidslandmænd<br />
konceptet Naturkvæg, som betyder, at landmænd skal få mulighed for at drive<br />
en besætning <strong>af</strong> robust kvæg i et godkendt naturprojekt uden forudgående miljøgodkendelse.<br />
Konceptet indeholder nogle betingelser, der gør, at dyrene plejer arealet, uden at det<br />
udgør nogen miljømæssig belastning. Forslaget fremføres bl.a. via Landbrug & Fødevarer.<br />
(Kilde: Nyhedsbrev: Danske Deltidslandmænd)<br />
Anette har været i Holland<br />
adskillige gange for at se på<br />
Friesere, bl.a. når hun skal<br />
vælge hingste til sine hopper.<br />
- Jeg er blevet mange<br />
oplevelser rigere på grund<br />
<strong>af</strong> hestene, og det har også<br />
givet mange gode venskaber.<br />
Men trods gode resultater er<br />
det ikke noget, man bliver<br />
velhavende <strong>af</strong>, for der er også<br />
mange udgifter, siger hun.<br />
Dyrskue-tradition<br />
Dyrskuet i Horsens er en fast<br />
tilbagevendende begivenhed,<br />
som Anette og hendes familie<br />
ser frem til hvert år.<br />
- Jeg kan godt lide at komme<br />
på dyrskue, her er en helt<br />
særlig stemning. Her kommer<br />
alle slags mennesker, og alle<br />
er positive. Jeg kan godt lide<br />
at snakke med folk, og der er<br />
rigtigt mange, der kommer og<br />
spørger til vores heste.<br />
- Vores børn synes også,<br />
det er sjovt og hyggeligt at<br />
komme på dyrskue. Det er<br />
noget, vi ser frem til hvert år.<br />
- Når det så samtidig går<br />
godt med bedømmelserne,<br />
er det jo ekstra sjovt, siger<br />
Anette, der fem gange har<br />
vundet titlen om at blive<br />
bedst på tværs <strong>af</strong> racerne.<br />
- Men det drejer sig ikke<br />
kun om at vinde. Det vigtigste<br />
er at være med og hygge<br />
sig, siger hun. I år regner hun<br />
med at tage tre hopper med<br />
på <strong>LRØ</strong> Dyrskuet.<br />
- For mig er det vigtigt,<br />
at racen er repræsenteret, og<br />
HERLUF SEEST JENSENS<br />
GRISE- OG KREATURHANDEL<br />
KAN TILBYDE:<br />
Deltid<br />
Anette med den otte-årige hoppe ”Julianna <strong>af</strong> Toftlund”, som har fået<br />
to føl og venter det tredje her i foråret. Hoppen, som hun selv har tillagt,<br />
har været kåret som skuets bedste hoppe på tværs <strong>af</strong> alle racer på<br />
dyrskuet i Horsens.<br />
17<br />
at der er en række heste, så<br />
man kan danne sig et sammenligningsgrundlag.<br />
Jeg vil<br />
gerne være med til at vise<br />
Friserne frem, så andre kan få<br />
den samme gode oplevelse <strong>af</strong><br />
hestene, som jeg selv fik, da<br />
jeg var til dyrskue i Horsens<br />
for første gang, siger hun.<br />
Landmand på deltid<br />
Mange mennesker har valgt at være landmand på deltid. Med både job og landbrug er der<br />
nok at se til, og derfor kan det være en fordel at trække på <strong>LRØ</strong>’s rådgivning for deltidslandmænd.<br />
Rådgivningen tilpasses den enkelte, uanset om man er nybegynder eller<br />
uddannet landmand. <strong>LRØ</strong> kan hjælpe med regnskab/skat, tilskud, jura, miljø/naturplaner,<br />
planteavl, kvæg, svin, økologi og meget mere. Gælder det heste, får, geder og fjerkræ kan<br />
<strong>LRØ</strong> give gode råd og evt. henvise til specialister på området.<br />
Spørg efter kvægkonsulent Ove Madsen, han er parat til at hjælpe dig, så du får den rette<br />
rådgivning, tlf. 7658 7501 eller orm@lro.dk<br />
* at modtage slagtedyr i kommission hver tirsdag og onsdag<br />
* at købe smågrise til export og hjemmemarked i hver uge<br />
* at købe spædekalve til hjemmemarked<br />
* at modtage slagtesøer til export hver tirsdag<br />
* at købe og sælge kælvekreaturer<br />
Herluf Seest Jensen<br />
»Stenagergård«<br />
Kollemortenvej 17 · 7323 Give<br />
Tlf. 75 80 35 32 · Bil 22 80 71 51<br />
Træffes bedst <strong>af</strong>ten
18 Miljø<br />
22. marts 2011<br />
Husk to-meter bræmmer<br />
Stadig overtrædelser <strong>af</strong> to meter bræmmer langs naturlige vandløb og søer<br />
Af Birgitte Breum Knudsen og<br />
Frank Iversen, Teknik og Miljø,<br />
Vejle Kommune<br />
Reglerne om to meter<br />
bræmmer ved vandløb og<br />
søer trådte i kr<strong>af</strong>t i 1992.<br />
Alligevel konstateres stadig<br />
overtrædelser <strong>af</strong> lovgivningen,<br />
og der er derfor<br />
stadig behov for at vejlede<br />
om, hvad der gælder.<br />
Bræmmebestemmelserne<br />
er omfattet <strong>af</strong> to forskellige<br />
regelsæt, nemlig Vandløbslovens<br />
§ 69 og Fødevareerhvervs<br />
bekendtgørelse om<br />
krydsoverensstemmelse.<br />
Vandløbsloven<br />
Vandløbslovens bestemmelser<br />
om bræmmer fastslår, at<br />
bræmmen skal betragtes som<br />
en del <strong>af</strong> vandløbet eller søen,<br />
og formålet er at sikre en<br />
stabil brink.<br />
En stabil brink begrænser<br />
tilførslen <strong>af</strong> sand og jord til<br />
vandløbet eller søen. Dels<br />
forbi brinken beskyttes mod<br />
udskridning, og dels fordi<br />
brinkens plantedække mindsker<br />
overfladisk <strong>af</strong>strømning<br />
fra markerne.<br />
Følgende er ikke tilladt i<br />
bræmmen:<br />
• Alle former for dyrkning<br />
og jordbehandling.<br />
• Plantning<br />
• Terrænregulering<br />
• Opførelse <strong>af</strong> bygværker<br />
• Opsætning <strong>af</strong> nye hegn.<br />
Øverste vandløbskant<br />
To meter bræmmen beregnes<br />
fra øverste vandløbskant (se<br />
figur). Det anbefales at markere<br />
vandløbsbræmmen ved<br />
<strong>af</strong>sætning <strong>af</strong> pæle, så man er<br />
sikker på ikke at komme for<br />
tæt på, når der pløjes m.m.<br />
Er det for besværligt, må<br />
man <strong>af</strong>sætte lidt ekstra jord til<br />
bræmmen. Det kan være en<br />
god ide at gå ned i vandløbet<br />
og kigge op ad vandløbsskråningen,<br />
når øverste vandløbskant<br />
skal <strong>af</strong>sættes. Man<br />
skal også være opmærksom<br />
på, at øverste vandløbskant<br />
kan befinde sig langt fra selve<br />
vandløbet, måske 10 m.<br />
I 2010 havde vi seks sager<br />
om manglende overholdelse<br />
<strong>af</strong> vandløbsbræmmer i Vejle<br />
Kommune. Vi håber, det kan<br />
reduceres til 0 i 2011 og<br />
fremover. Kontakt altid kommunen,<br />
hvis du er i tvivl om,<br />
hvorvidt vandløbet eller søen<br />
er omfattet <strong>af</strong> bræmmebestemmelsen.<br />
To slags kontrol<br />
Der anvendes to former<br />
for kontrol: KO-kontrol og<br />
Anden-kontrol. KO-kontrol<br />
er defineret som en planlagt<br />
kontrol med krydsoverens-<br />
Rabatslåning kan<br />
ikke fremrykkes<br />
Kommunen kan ikke efterkomme ønske fra landbruget<br />
Et ønske fra landbruget<br />
om en tidligere færdiggørelse<br />
<strong>af</strong> efterårets<br />
rabatslåninger med to<br />
uger til september kan<br />
ikke efterkommes <strong>af</strong> Vejle<br />
Kommune.<br />
- Det er ikke muligt at<br />
færdiggøre rabatslåningerne<br />
allerede i september, da det er<br />
på det tidspunkt, alle rabatter<br />
skal slås i fuld bredde,<br />
og derfor er alle maskiner<br />
på det tidspunkt i fuld drift,<br />
siger landskabsarkitekt Lena<br />
Månson, Vej og Park, Vejle<br />
Kommune.<br />
Spørgsmålet har været<br />
drøftet på et fællesmøde<br />
mellem landboforeningen og<br />
Vejle Kommune.<br />
- En fremrykning på to<br />
uger vil således have store<br />
økonomiske konsekvenser for<br />
Vejle Kommune svarende til<br />
ca. halvanden mill. kr., og det<br />
har vi ikke plads til i gældende<br />
driftsbudget. Derfor er det<br />
ikke muligt at indfri ønsket<br />
om en tidligere færdiggørelse<br />
<strong>af</strong> efterårets rabatslåninger.<br />
Lena Månson oplyser,<br />
græsrabatter i forbindelse med<br />
frøgræsmarker kan blive slået<br />
i fuld bredde i forsommeren.<br />
Hvis det ønskes, skal man<br />
kontakte Irene Jensen, Vej<br />
og Park, Vejle Kommune, tlf.<br />
7681 2344 eller mail ireje@<br />
vejle.dk senest 27. maj. Der<br />
vil desuden blive annonceret<br />
i avisen.<br />
Græsklippeplaner og di-<br />
strikter gældende for 2011 er<br />
at finde på Vejle Kommunes<br />
hjemmeside fra ultimo marts,<br />
www.vejle.dk<br />
På mødet drøftede man<br />
også klipning <strong>af</strong> private<br />
læhegn ud mod veje. Det blev<br />
drøftet, om entreprenørerne,<br />
der slår græsrabatterne, kan<br />
klippe de private læhegn mod<br />
fast enhedspris.<br />
- NCC og Nygaard vil<br />
gerne give en pris for slåning<br />
<strong>af</strong> hegn, men det er ikke<br />
muligt for dem at give en fast<br />
enhedspris, da forholdene er<br />
forskellige fra sted til sted,<br />
siger Lene Månson. (let.)<br />
Man kan kontakte entreprenørerne<br />
gennem Nygaard på<br />
tlf. 7020 0747.<br />
stemmelse. Der udtages<br />
landbrug til kontrol efter en<br />
risikoanalyse <strong>af</strong> støttemodtagere,<br />
som Fødevareerhverv<br />
udarbejder.<br />
Anden-kontrol er opfølgende<br />
kontrol, hvis myndigheden<br />
tidligere har konstateret<br />
overtrædelse <strong>af</strong> et krav.<br />
Vurdering<br />
Kontrolmyndigheden bedømmer<br />
en evt. overtrædelse efter<br />
alvor, omfang og varighed.<br />
Alvor vurderes i forhold til,<br />
hvor mange cm som mangler<br />
<strong>af</strong> bræmmens bredde i kombination<br />
med den samlede<br />
strækning. Det skal i vurderingen<br />
indgå, om der er sket<br />
skade, eller om der alene er<br />
risiko herfor.<br />
Omfang fastslås ud fra om<br />
den manglende bræmme<br />
medfører virkning på bedriften,<br />
i nærområdet eller i<br />
fjernmiljøet.<br />
Varighed <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong>,<br />
hvor længe virkningen varer.<br />
Den tid, der medgår til at<br />
landbrugsrådgivning...<br />
Mere dig<br />
Bræmmen skal betragtes som en del <strong>af</strong> vandløbet eller søen, og formålet<br />
er at sikre en stabil brink.<br />
tilstanden er genoprettet, vil<br />
derfor kunne indgå ved en<br />
vurdering <strong>af</strong> varigheden <strong>af</strong> en<br />
overtrædelse.<br />
Kommunen indsender efterfølgende<br />
kontrolrapporten<br />
til Fødevareerhverv, som fastsætter<br />
eventuelle sanktioner.<br />
Uoverensstemmelser<br />
Kommunerne har mange<br />
miljøkrav, som skal kontrol-<br />
I Den Jyske Sparekasse er vi ikke bare lokale. Vi er<br />
nærværende - og det er mere værd. Vi har mange<br />
års erfaring på landbrugsområdet og et indgående<br />
kendskab til netop din egn.<br />
Jens Michael Jensen<br />
landbrugschef<br />
tlf. 76 28 19 31<br />
jmj@djs.dk<br />
Arne Jacobsen<br />
landbrugschef<br />
tlf. 76 72 09 40<br />
aj@djs.dk<br />
leres. På landsplan er det krav<br />
om to meter bræmmer, hvor<br />
der er flest uoverensstemmelser.<br />
Landbrugstilsynet i kommunen<br />
har valgt at foretage<br />
anden-kontrol <strong>af</strong> to meter<br />
bræmmer sammen med vandløbsmyndigheden<br />
Det sikrer<br />
koordineringen og den bedste<br />
service til landmanden.<br />
www.djs.dk
22. marts 2011 Foreningsaktiviteter · Annoncer<br />
<strong>LRØ</strong> Svinekongres 2011<br />
<strong>LRØ</strong> <strong>af</strong>holder svinekongres den 28. marts fra 13.00 til<br />
18.30 over emnet: ”Det du kan gøre noget ved”.<br />
I løbet <strong>af</strong> dagen vil der være en lang række korte indlæg om aktuelle emner inden for<br />
svineproduktionen ved konsulenter fra <strong>LRØ</strong>. Der bliver mulighed for at vælge sig ind på<br />
forskellige temaer.<br />
Emnerne er bl.a. BundlinjeTjek, DB-Tjek, poltestyring, rodematerialer, gårdråd, anmeldeordning,<br />
arbejdspladsvurdering, prissikring, sodødelighed, investeringsmuligheder, inseminering,<br />
slagtesvin, farestald og meget andet. Dagen sluttes <strong>af</strong> med peptalk ved gårdejer Henrik<br />
Nielsen.<br />
Se programmet på www.lro.dk.<br />
Deltagelse i <strong>LRØ</strong> Svinekongres er gratis, men <strong>af</strong> hensyn til forplejningen bedes I tilmelde<br />
jer på heh@lro.dk eller tlf. 7658 7550.<br />
NB. Vi forbeholder os ret til at opkræve 200 kr. pr. tilmeldt, hvis man ikke dukker op.<br />
LEAN for kvægbrugere<br />
LEAN i din produktion - ”Få mere ud <strong>af</strong> det du har”<br />
<strong>LRØ</strong> tilbyder i samarbejde med virksomhedskonsulent Susanne Pejstrup, ”Logistik og Ledelse”,<br />
en spændende proces, som inddrager dig og dine medarbejdere i at trimme virksomhedens<br />
produktionsflow.<br />
Tidspunkt og sted<br />
Modul 1: Torsdag den 31. marts kl. 10.00 til 15.00 i LandbrugetsHus.<br />
Modul 2: På ejendommen, <strong>af</strong>tales individuelt.<br />
Koncept<br />
Konceptet er bygget op over en undervisningsdag. Processen forsætter ude på den enkelte<br />
bedrift med undervisning i brugen <strong>af</strong> LEAN-værktøjerne. Både ejer og alle ansatte arbejder<br />
med processen.<br />
Pris:<br />
Modul 1: 3.000 kr. bedrift. Modul 2: 2.500 kr. pr. bedrift. Forløbet kan evt. indgå som demoprojekt<br />
fra Videncenter for Landbrug, Kvæg, hvilket reducerer brugerbetaling.<br />
Tilmelding hurtigst muligt på 7015 4000.<br />
Personalenyt<br />
ANSæTTELSER<br />
Trine Kruse er ansat som revisorassistent i <strong>LRØ</strong> Erhvervsrevision<br />
med virkning fra 7. marts 2011.<br />
IT-gaarden har ansat Ulrik Krogh Nielsen som driftschef.<br />
Ulrik skal have ansvaret for IT-Gaardens tekniske installation, support<br />
og udvikling.<br />
Dan Christensen er pr. 1. marts 2011 blevet ansat som IT-supporter i<br />
IT-Gaarden.<br />
FRATRæDELSER<br />
Tegner Anne Dorthe Rasmussen fratræder sin stilling ved udgangen <strong>af</strong> marts 2011.<br />
Planteavlskonsulent Kim Skov Jensen har pr. 1. april 2011 opsagt sin stilling hos <strong>LRØ</strong><br />
for at hjælpe sine forældre med at drive deres maskinstation i Sønderjylland.<br />
Michael Rasmussen har pr. 31. marts 2011 opsagt sit job som revisorassistent i <strong>LRØ</strong><br />
Erhvervsrevision.<br />
Foreningsaktiviteter<br />
Landboforeningen Odder-Skanderborg<br />
Skanderborg Landboforenings Seniorklub<br />
Onsdag d. 6. april kl. 16.00 Årsmøde. Sted: Kirkecentret i Højvangen,<br />
Mallinggårdsvej 3<br />
Østjysk Landboforening<br />
Højderyggens Landbosenior<br />
Onsdag d. 23. marts kl. 9.30 Bygholm Landbrugsskole.<br />
Sted: Hattingvej 49, 8700 Horsens<br />
<strong>LRØ</strong><br />
Mandag d. 28. marts kl. 13.00-19.00 Svinekongres. Sted: LandbrugetsHus<br />
Torsdag d. 31. marts kl. 10.00-15.00 LEAN for kvægbrugere. Sted: LandbrugetsHus<br />
Kultiverne<br />
Onsdag d. 13. april kl. 13.00 Tur til Den Gamle By og efterfølgende biogr<strong>af</strong>tur.<br />
Kl. 13.00 <strong>af</strong>gang med ”Odder-grisen” fra Banegården<br />
i Odder<br />
Trynekontakt<br />
<strong>LRØ</strong>’s nyhedsbrev for svineproducenter, ”Trynekontakt”, har fået nyt udseende<br />
og nyt layout, så det nu ligner <strong>LRØ</strong>’s øvrige nyhedsbreve.<br />
Trynekontakt udkommer hver 14. dag og indeholder faglige nyheder <strong>af</strong> interesse for<br />
svineproducenter. I korte præcise indlæg bliver du opdateret om bl.a. foder, fodring, miljø,<br />
reproduktion, arbejdsmiljø og produktionsøkonomi.<br />
Prisen er 400 kr. pr. post og 340 kr. pr. mail for et halvt år. Bestilling kan ske til Helle<br />
Hartvigsen, tlf. 7658 7550 eller på mail heh@lro.dk<br />
Maskiner på dyrskue<br />
Tilmelding <strong>af</strong> maskiner til <strong>LRØ</strong> Dyrskuet i Horsens er i fuld gang, og det er stadig muligt<br />
at bestille standplads, hvis man ønsker at udstille maskiner, mekanik og serviceydelser..<br />
Dyrskuet finder sted den 17. og 18. juni, og arrangørerne venter igen i år stor interesse fra<br />
udstillernes side, som plejer at møde talstærkt op på dyrskuepladsen i Horsens. Maskinudstillingen<br />
vil omfatte ca. 10.000 kvadratmeter.<br />
Tilmelding <strong>af</strong> maskiner, teknik og serviceydelser skal ske hurtigst muligt til Christina<br />
Lund, <strong>LRØ</strong>, tlf. 7658 7500 eller på dyrskuets hjemmeside http://dyrskue.lro.dk<br />
Seniorklubbens historie<br />
I anledning <strong>af</strong> Skanderborg Landboforenings Seniorklubs 15 års jubilæum har Sven Ravn,<br />
formand for klubben fra starten i 1995, skrevet ”Historien om Skanderborg Landboforenings<br />
Seniorklub 1995-2010”.<br />
Jubilæumsskriftet beskriver alle seniorklubbens udflugter krydret med dejlige billeder. Du<br />
kan bestille skriftet ved henvendelse til Sven Ravn, tlf. 86927043. Prisen er 150 kr.<br />
Avlsdyrsformidling<br />
Ønsker du at købe eller sælge dyr,<br />
da kontakt nedenstående formidler:<br />
RDM, SDM og DRH<br />
Holger Schønning, Fredericia, Telefon 75 94 27 15<br />
19
20 Livet på landet<br />
22. marts 2011<br />
Strøtanker<br />
Forårstur med gemalen<br />
Af Lene Tingleff<br />
Forleden lørdag var en <strong>af</strong><br />
de første dage, hvor der<br />
for alvor var forår i luften.<br />
En dejlig dag, der indbød<br />
til udeliv, oprydning - og<br />
måske de første indledende<br />
øvelser i haven.<br />
Jeg slog straks til, da min kære<br />
husbond efter morgenk<strong>af</strong>fen<br />
foreslog, at vi skulle starte<br />
dagen med at køre en tur<br />
i plantecentret efter lidt til<br />
haven.<br />
Fin idé, tænkte jeg, mens<br />
jeg skyndte mig at blive<br />
færdig, inden han skiftede<br />
mening. Vi kom <strong>af</strong> sted, og<br />
det gik godt med at få kurven<br />
fyldt op med læggekartofer,<br />
georginknolde, blomsterfrø,<br />
plantekasser, stedmoderblomster<br />
og forskelligt andet.<br />
Når vi en sjælden gang<br />
er på handel sammen, går vi<br />
gerne hver for sig, for vi kan<br />
som regel ikke blive enige<br />
om, hvad vi skal købe. Når<br />
han tager gule georginer,<br />
tager jeg røde. Når jeg tager<br />
en bestemt kartoffelsort,<br />
tager han en anden. Når jeg<br />
vil have ensfarvede stedmoderblomster,<br />
vil han have<br />
to-farvede.<br />
Sådan kan vi blive ved, og<br />
derfor går vi bare hver for sig<br />
og lægger dét i vognen, vi vil<br />
have. Vi har ligesom fundet ud<br />
<strong>af</strong>, at livet er for kort til at stå<br />
og diskutere, om det skal være<br />
<strong>af</strong>lange eller runde radiser og<br />
den slags.<br />
Dog måtte jeg lige markere,<br />
da han var tæt på at købe en<br />
grill. Vi har vist fire i forvejen,<br />
godt nok ingen gasgrill. ”Det<br />
går meget lettere med sådan<br />
én”, insisterede han, mens jeg<br />
påpegede, at det måske drejer<br />
sig om at få gang i kullene i<br />
ordentlig tid.<br />
Drømmebordet<br />
Nu, hvor vi var kommet <strong>af</strong><br />
sted, var der lige noget, vi<br />
skulle have i et nærliggende<br />
supermarked, og som før gik<br />
vi hver for sig.<br />
Og pludselig stod det der.<br />
Et lille særligt møbel, jeg har<br />
været på udkig efter i lang tid<br />
til en ganske bestemt plads,<br />
hvor man ikke bare kan placere<br />
hvad som helst.<br />
Der var propfyldt med<br />
mennesker, og der var andre,<br />
der havde kig på ”mit” bord.<br />
Jeg turde nærmest ikke gå<br />
væk fra det, for der var kun<br />
ét tilbage.<br />
Hornsyld<br />
Købmandsgaard A/S<br />
Dit private grovvareselskab.<br />
- vi sikrer fortsat konkurrence<br />
i grovvarebranchen<br />
Tradition for<br />
en god handel!<br />
Svinefoder<br />
Kvægfoder<br />
Kalvefoder<br />
Dan Gødning<br />
Fast gødning<br />
Planteværn<br />
Såsæd<br />
Korn, maltbyg, raps<br />
HK Agro<br />
Tlf. 75 68 73 00<br />
www.hk-hornsyld.dk<br />
Endelig fik jeg fat på en<br />
ekspedient, som herefter<br />
brugte temmelig lang tid på<br />
at finde prisen. Den var ok.<br />
En dame kom og spurgte til<br />
bordet, men hun gik igen, da<br />
hun fandt ud <strong>af</strong>, at jeg var ved<br />
at købe det.<br />
Ekspedienten satte et skilt<br />
med ”reserveret” på bordet,<br />
og jeg indledte en eftersøgning<br />
efter min makker. Han<br />
måtte jo nødvendigvis lige<br />
sige god for købet, da jeg ikke<br />
selv kunne bære det ud - og<br />
da han retfærdigvis også er<br />
”høringsberettiget”, når det<br />
gælder husets indretning og<br />
møblering.<br />
Slaget var tabt<br />
Da jeg endelig så ham stå<br />
og hænge hen over vognen,<br />
virkede han allerede lidt irriteret.<br />
Dårlig start, tænkte jeg.<br />
Jeg fortalte ham begejstret om<br />
mit fund og trak ham med<br />
hen for at se det.<br />
- Det bliver rigtigt svært,<br />
det her, tænkte jeg ved mig<br />
selv, for lige på det punkt har<br />
vi nok ikke helt den samme<br />
smag. Og indrømmet, det<br />
var et ret utraditionelt bord.<br />
Meget minimalistisk, jeg skal<br />
ikke komme ind på detaljer,<br />
men det var efter min mening<br />
lige i øjet.<br />
Da vi kom hen til bordet<br />
og jeg så hans udtryk, vidste<br />
jeg med det samme, at slaget<br />
var tabt. Det var simpelthen<br />
for stor en udfordring, jeg<br />
kunne ikke nå at lægge en<br />
plan eller få det til at indgå<br />
i en handel eller noget som<br />
helst.<br />
Vi var lige ved at komme<br />
godt i gang med en heftig<br />
diskussion, da den flinke eks-<br />
pedient dukkede op. ”Vi er<br />
ikke enige, du kan godt fjerne<br />
sedlen med reserveret”, sagde<br />
jeg, hvorefter sagen var lukket<br />
og vi kørte hjem.<br />
Masser <strong>af</strong> blomster<br />
Det blev således hverken til<br />
bord eller gasgrill, men jeg fik<br />
da købt en masse blomsterfrø,<br />
som jeg i de kommende uger<br />
vil passe og pleje i vindueskarmen,<br />
inden de til sommer<br />
skal pryde bedene i haven.<br />
TRYGHED I LANDBRUGET<br />
Dansk Autohjælp Horsens har fået en 4 akslet MAN (8x8)<br />
med 30 tons spil til fritrækning. Stationen tager udgangspunkt<br />
i Horsens og dækker om rådet til Stilling i Nord, Odder i<br />
Øst, Jelling i Syd og Kollemorten i Vest.<br />
Med en Landbrugs<strong>af</strong>tale hos Dansk Autohjælp betaler du et<br />
mindre beredskabsbeløb for hele bedriften. Herefter kan du<br />
trække på vores landsdækkende beredskab efter ”pay per<br />
use” princippet.<br />
Dansk Autohjælp A/S<br />
Tryghed på vejen…<br />
Yderligere oplysninger:<br />
Salg Erhverv tlf. 7010 8092 · erhvervsalg@dah.dk · www.dah.dk/landbrug<br />
Dansk Autohjælp Horsens tlf. 7565 4980/4063 0084.<br />
V1-1597-ann til <strong>LRØ</strong> 125x175-DAH10.indd 1 29-09-2010 09:26:13