søren jespersen puster nyt liv i dfds seaways - Travel People
søren jespersen puster nyt liv i dfds seaways - Travel People
søren jespersen puster nyt liv i dfds seaways - Travel People
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAJ-JUNI 2005<br />
5. årg. – Nr. 12<br />
SAS’ spanske guldæg<br />
Side 10<br />
Maersk Air’s sidste<br />
fl yvning til Færøerne<br />
Side 24<br />
Jan Lockhart kræver<br />
beredskabsplan<br />
Side 30<br />
Hotel d’Angleterre<br />
fylder 250 år<br />
Side 62<br />
Pris DKK 48,00<br />
(Inkl. moms)<br />
SØREN JESPERSEN<br />
PUSTER NYT LIV<br />
I DFDS SEAWAYS<br />
Side 6-8
TRAVEL PEOPLE MAJ-JUNI 2005<br />
DFDS Seaways i forvandling<br />
Søren Jespersen (billedet) havde været ansat i SAS,<br />
siden han gik ud af skolen. Men da han i en alder af<br />
47 år fi k tilbudt jobbet som ny topchef i DFDS Seaways,<br />
besluttede han sig for at sige farvel til luftfarten<br />
for i stedet at interessere sig for havet. Søren fi k<br />
til opgave at udarbejde en plan for en fornyelse af det<br />
gamle rederi, og hans forslag om oprustning af rederiets<br />
to skibe på ruten København-Oslo til noget nær<br />
DKK 100 millioner blev godkendt af bestyrelsen.<br />
Side 6<br />
SAS’ spanske guld-æg<br />
Spanair er identisk med SASʼ virkelige guld-æg.<br />
Selvom det spanske luftfartsselskab, som SAS<br />
ejer 94,9 pct. af, har haft røde tal på bundlinien de<br />
seneste par år, er virksomheden værdiansat til SEK<br />
3 milliarder. Spanair sidder på 19 pct. af spansk<br />
indenrigstrafi k og er største carrier i trafi kken mellem<br />
Spanien og Skandinavien. Den umiddelbare<br />
målsætning er at b<strong>liv</strong>e endnu større, i særdeleshed i<br />
den spanske indenrigstrafi k. Herom fortæller Lars<br />
Nygaard (billedet), der er CCO hos Spanair.<br />
Side 10<br />
2 TRAVEL PEOPLE<br />
Islandske vikinger<br />
overtager Sterling<br />
Norske Fred. Olsen har tilsyneladende fundet en<br />
køber til lavprisfl yselskabet Sterling, der gennem de<br />
seneste fem år har givet underskud. Således har det<br />
islandske investeringsselskab Fons erklæret sig villig<br />
til at betale DKK 400 millioner for virksomheden,<br />
hvilket indebærer, at nordmændene får dækning for<br />
deres investeringer siden år 2000. Jóhannes Kristinsson<br />
og Pálmi Haraldsson (billedet), der står bag<br />
Fons, ejer også Iceland Express.<br />
Side 16<br />
Børge Thornbech er igen<br />
chef for Estonian Air<br />
Estonian Air skulle have ny chef, idet bestyrelsen<br />
var utilfreds med den ester, der var sat til at styre det<br />
estiske luftfartsselskab. Da man ikke havde nogen<br />
lokal person, der var egnet til jobbet, ringede man til<br />
Børge Thornbech (billedet), der havde været admini-<br />
strerende direktør i Estonian Air i årene 1996-2000,<br />
og spurgte, om han ville sætte sig i chefstolen, indtil<br />
en tilstrækkelig kvalifi ceret ester kan ansættes.<br />
Børge sagde ja og er nu igen topmand i det estiske<br />
luftfartsselskab.<br />
Side 22<br />
Adresse og telefon / Address and phone<br />
TRAVEL PEOPLE<br />
Postboks 393 – 1504 København V<br />
Tel. +45 4093 8700 – Fax +45 3393 8701<br />
Ansv. Redaktør / Editor-in-Chief<br />
PREBEN JACK PETERSEN<br />
Tel. +45 4093 8700 – Fax +45 3393 8701<br />
preben@travelpeople.dk<br />
Maersk Air’s sidste afgang<br />
til Færøerne<br />
Efter 34 års befl yvning af<br />
Færøerne bestemte Maersk<br />
Air sig for ikke mere at sætte<br />
kursen mod de nordatlantiske<br />
øer. Sidste afgang fra<br />
København til Vágar blev en<br />
bevæget rejse – ikke mindst<br />
for fl yets kaptajn, Niels Helmø<br />
Larsen (billedet), der havde<br />
landet i den færøske lufthavn<br />
mere end 300 gange, og for<br />
hvem den sidste Færø-afgang også blev hans farvel<br />
til Maersk Air.<br />
Side 24<br />
Apollo-chefen kræver<br />
beredskabsplan<br />
Jan Lockhart (billedet),<br />
formand for Foreningen af<br />
Rejsearrangører i Danmark<br />
(RiD) og administrerende<br />
direktør hos Apollo/Kuoni, er<br />
en af de mange, der kritiserede<br />
myndighederne for<br />
deres langsommelige indsats<br />
efter fl odbølge-katastrofen i<br />
Sydøst-Asien. I interview med<br />
TRAVEL PEOPLE fastslår<br />
han, at myndighederne har en ubetinget pligt til<br />
lynhurtig hjælpeaktion, når danskere behøver hjælp<br />
ved naturkatastrofer i udlandet.<br />
Side 30<br />
Krone Rejser lægger<br />
planer efter krise-år<br />
Krone Rejser blev hårdt<br />
ramt af fjorårets intense<br />
konkurrence mellem SAS,<br />
Sterling og Maersk Air på<br />
ruterne til Alicante, Málaga<br />
og Nice. Nu har Krone<br />
Rejserʼs administrerende<br />
direktør, Henrik Neelmeyer<br />
(billedet), lagt alternative<br />
planer for den nærmest<br />
kommende tid. Hvordan<br />
Krone Rejser agter at tackle situationen, fortæller<br />
han om i eksklusivt interview med TRAVEL<br />
PEOPLE.<br />
Side 34<br />
E-mail:<br />
redaktion@travelpeople.dk<br />
annoncer@travelpeople.dk<br />
abonnement@travelpeople.dk<br />
administration@travelpeople.dk<br />
Abonnement 2005 / Subscription 2005<br />
Danmark DKK 250<br />
Europe DKK 350 (EUR 50)<br />
Outside Europe DKK 450 (EUR 65)<br />
Per Dylov og Harald Rytz<br />
giver den fuld skrue<br />
Scandinavian Cruise Center har fået position som<br />
Danmarks største udbyder af cruises. Firmaet ejes af<br />
Per Dylov, der tilbage i 70ʼerne solgte charterrejser<br />
til Jugoslavien, og som senere arbejdede for det jugoslaviske<br />
turistkontor i København, inden han kom til<br />
Viking Rejserʼs afdeling for færgetrafi k. I 1992 etablerede<br />
han eget fi rma, det nuværende Scandinavian<br />
Cruise Center, der har den tidligere luftfartsmand<br />
Harald Rytz som administrerende direktør.<br />
Side 40<br />
Tahitis turistchef<br />
går til MSC Cruises<br />
Christine Engen<br />
(billedet), Tahitis turistchef<br />
i Norden gennem<br />
de seneste tre år,<br />
har skiftet spor. Fra<br />
1. april er hun Area<br />
Manager i Danmark<br />
henholdsvis i Norge<br />
for italienske MSC<br />
Cruises, der i sommertiden<br />
sejler i Middelhavet,<br />
i Østersøen<br />
og langs den norske<br />
vestkyst.<br />
Side 45<br />
Enan Galaly hædret<br />
med Dannebrog-orden<br />
Dansk-egypteren Enan<br />
Galaly (billedet) blev<br />
tidligere i år hædret<br />
med Ridderkorset af<br />
Dannebrogsordenen,<br />
og han blev så glad for<br />
denne udmærkelse, at<br />
han besluttede sig for at<br />
indkalde til reception på<br />
sine hoteller i Aarhus<br />
henholdsvis i Aalborg,<br />
så han kunne vise det<br />
modtagne hæderstegn<br />
frem for venner og bekendte samt forretningsforbindelser.<br />
Side 46<br />
Club La Santa<br />
– en verdens-succes<br />
Club La Santa på Lanzarote<br />
har i dag cementeret sin egen<br />
succes. Fra at være en økonomisk<br />
ruin er det unikke<br />
sportscenter forvandlet til en<br />
overskudsgivende virksomhed,<br />
der år efter år samler<br />
sportsudøvere, professionelle<br />
såvel som amatører, fra hele<br />
verden. Manden, der har<br />
gjort det umulige, hedder<br />
Leif Rasmussen (billedet).<br />
Side 54<br />
Radisson SAS til tops i Tallinn<br />
Hotellerne i Tallinn, Estlands<br />
hovedstad, befi nder<br />
sig i den helt usædvanlige<br />
situation, at 85 pct. af samtlige<br />
hotelgæster udgøres<br />
af turister. Sådan er det på<br />
mange turiststeder, men<br />
sjældent i hovedstæder.<br />
Radisson SAS har satset<br />
målrettet på forretningsmanden<br />
og indtager positionen<br />
som The Businessmanʼs Hotel No. 1. Sam Holmberg,<br />
General Manager på Radisson SAS i Tallinn, fortæller<br />
om baggrunden for den helt specielle situation i<br />
den estiske hovedstad.<br />
Side 60<br />
Hotel d’Angleterre<br />
i København fylder 250 år<br />
Else Marie og Henning Remmen (billedet) er i<br />
øjeblikket i fuld gang med at tilrettelægge Hotel<br />
dʼAngleterreʼs 250 års fødselsdag til efteråret. Meget<br />
passende til lejligheden har Københavns Kommune<br />
istandsat Kongens Nytorv, der i dag fremtræder i sin<br />
oprindelige skikkelse som en stor, åben plads. Samtidigt<br />
har ægteparret Remmen investeret i renovering<br />
af det berømte hotel, der fortsat holder positionen<br />
som Danmarks store hotel-fl agskib fyldt med atmosfære<br />
og romantik. En af ændringerne på hotellet er,<br />
at den 10 år gamle Restaurant Wiinblad er forvandlet<br />
til et elegant spisested i italiensk stil med navnet<br />
Restaurant dʼAngleterre.<br />
Side 62<br />
Awards på rejsemessen<br />
i Bella Center<br />
På årets rejsemesse i Bella<br />
Center uddeltes awards til<br />
Maersk Air (billedet) og til<br />
salgsdirektør Stig Elling fra<br />
Star Tour. Maersk Air blev<br />
hædret med Europæiske<br />
Rejsepris for sine initiativer<br />
med hensyn til en forståelig<br />
klasseinddeling i fl yene, lave<br />
billetpriser og ikke mindst<br />
for mange nye ruter til europæiske destinationer. Stig<br />
Elling modtog en nyindstiftet kommunikationspris som<br />
påskønnelse for hans informationer i medierne i forbindelse<br />
med fl odbølge-katastrofen i december 2004.<br />
Side 67<br />
Lars Bernhard hyldet<br />
på sin 50 års dag<br />
Da Lars Bernhard Jørgensen (billedet), administrerende<br />
direktør i Wonderful Copenhagen, rundede de<br />
50 år, var der stort fremmøde af både bureaukrater<br />
og erhvervsaktive med interesser i turismen. Fødselaren<br />
fi k et eftertrykkeligt bevis på den respekt, hans<br />
dynamiske markedsføring af Københavns-regionen<br />
indgyder.<br />
Side 73<br />
Luftfartspokalen gik<br />
til Vagn Sørensen<br />
Vagn Sørensen (billedet), President and CEO i<br />
Austrian Airlines-gruppen, tildeltes Luftfartspokalen<br />
2004 af foreningen Danske Luftfartsjournalister. I<br />
overværelse af tidligere prisvindere og andre luftfartsfolk<br />
modtog han pokalen som anerkendelse af<br />
sin indsats for at få Austrian Airlines på ret køl efter<br />
selskabets deroute for fem år siden.<br />
Side 77<br />
Turistchef forbereder<br />
Norges uafhængighed<br />
Tor Sannerud (billedet),<br />
Oslos dygtige turistchef,<br />
er i øjeblikket i gang med<br />
forberedelserne til sommerens<br />
mange arrangementer<br />
i anledning af 100-året for<br />
Norges uafhængighed fra<br />
Sverige. Tor, der for nylig<br />
rundede de 60 år, har bl.<br />
a. været i København og<br />
studeret, hvordan Kulturnatten<br />
løber af stabelen her, og sammen med mange<br />
gode kræfter i den norske hovedstad præsterer han et<br />
lignende arrangement i juni.<br />
Side 80
DFDS-skibet Pearl of Scandinavia er genindsat i trafi kken mellem København og Oslo efter en<br />
omfattende renovering, der har fået det til at fremstå som noget af det ypperligste i nordeuropæiske<br />
farvande. Renoveringen og ombygningen har fundet sted på Ôresundsvarvet i Landskrona.<br />
Skibet er bygget som kombineret bil- og passagerfærge hos Wärtsiila i Finland og leveret til Viking<br />
Line i 1989. Senere solgtes fartøjet til Star Cruise Line, der brugte det til sin cruise-trafi k i Sydøst-Asien.<br />
Bildækket blev i den forbindelse ombygget til et stort casino med plads til mere end 1.000 spillelystne<br />
passagerer. Da DFDS overtog skibet i foråret 2001, blev bildækket igen gjort til bildæk – med plads til<br />
365 personbiler. Sådan er det også i dag.<br />
DFDS Seaways<br />
i forvandling<br />
Bestyrelsen i DFDS traf beslut-<br />
ning om, at der skulle satses på<br />
en udvikling af DFDS Seaways,<br />
og ansatte Søren Jespersen (47)<br />
til at udforme og lede projektet.<br />
Søren, der indtil da havde til-<br />
bragt hele sit arbejds<strong>liv</strong> i SAS,<br />
udarbejdede herefter en ny stra-<br />
tegi, der bl. a. indeholdt en 100<br />
millioner kroners investering i<br />
opgradering af produktet – og i<br />
dag er både Pearl of Scandinavia<br />
og Crown of Scandinavia rustede<br />
til en ny epoke på stamruten Kø-<br />
benhavn-Oslo.<br />
Som ny topchef i DFDS Seaways<br />
har Søren ansvaret for, at den<br />
høje kvalitet fastholdes, og at<br />
budskabet om det nye super-<br />
produkt spredes, så passager-<br />
erne strømmer til.<br />
SØREN JESPERSEN (47) er manden, der skal<br />
puste <strong>nyt</strong> <strong>liv</strong> i DFDS Seaways.<br />
For et år siden kom Søren til den gamle hæderkronede<br />
rederivirksomhed i København fra SASʼ<br />
hovedkontor i Stockholm. I SAS havde han indtil da<br />
tilbragt hele sin erhvervs-karriere.<br />
Den opgave, Søren blev stillet overfor, lød i al sin<br />
enkelhed:<br />
ʼForny DFDS Seaways, så rederiet b<strong>liv</strong>er konkurrencedygtigt<br />
i forholdet til andre transportformer<br />
samt overfor udbydere af konferencer henholdsvis af<br />
underholdning, først og fremmest på ruten København-Oslo.ʼ<br />
DFDS har sejlet mellem København og Oslo gennem<br />
så mange som 138 år. Altid har rederiet været<br />
kendt for præcision og redelighed, god kvalitet og god<br />
service.<br />
Gennem de seneste to årtier er fragten kommet til<br />
at spille en stadig større rolle for DFDS, der i 1981<br />
overtog det svenske Tor-Line og fusionerede de to<br />
virksomheder til DFDS Tor Line. DFDS har også<br />
opereret fragttrafi k med lastbiler, og man har drevet<br />
rejsebureauvirksomhed, bl. a. sammen med Maersk<br />
Air. Begge dele er imidlertid frasolgt.<br />
Parallelt hermed er passagertrafi kken blevet udskilt<br />
i egen division, hvilken hedder DFDS Seaways. Det<br />
er den del af foretagendet, Søren har fået ansvaret for,<br />
og som sådan er han passagerdirektør. Desuden er han<br />
medlem af DFDSʼ koncerndirektion og dermed også<br />
koncerndirektør.<br />
Lasttrafi k<br />
Adskillige iagttagere har gennem de senere år set tegn<br />
i sol og måne på, at DFDS har gjort sig overvejelser<br />
om at skille sig af med passagersejladsen, enten via<br />
salg eller ved afvikling. Den kraftige satsning på fragten<br />
samt den kendsgerning, at passagertrafi kken blev<br />
udskilt fra den øvrige del af koncernen og placeret i<br />
DFDS Seaways, satte gang i spekulationerne. Ligeledes<br />
det forhold, at man ikke hentede nye folk udefra,<br />
da de tidligere Seaways-chefer Johnni Overbye og<br />
Bo-Lennart Thorbjörnsson forlod virksomheden, gav<br />
næring til rygterne. Ansvaret for Seaways blev i 2002<br />
lagt i hænderne på nordmanden Thor Johannesen,<br />
rederiets tidligere mand i Norge, samtidigt med, at<br />
Thor så småt begyndte at tænke på sit otium.<br />
Endvidere er den fejlslagne satsning på en Polenrute<br />
blevet opfattet derhen, at ledelsen ikke havde<br />
analyseret markedsforholdene tilstrækkeligt grundigt.<br />
Ikke mindst Last Minute-ændringen af destination fra<br />
Gdynia til Gdansk vakte opmærksomhed.<br />
DFDSʼ forklaring om, at man pludselig havde fået et<br />
godt købstilbud vedrørende det fartøj, der var indsat<br />
på ruten, og at det var årsag til beslutningen om lukning<br />
af Polen-trafi kken, virkede ikke overbevisende.<br />
I dag opfattes situationen, hvad Polen angår, stik<br />
modsat. Faktum er, at mens DFDS var aktiv på Polen,<br />
erfarede man, at polakkerne havde truffet beslutning<br />
om privatisering, helt eller delvist, af rederiet Polish<br />
Baltic Shipping Co., der bl. a. står for trafi kken<br />
mellem Swinoujscie og København. DFDS øjnede<br />
en chance for at købe sig ind i det polske rederi. Et<br />
fi ngerpeg om, at drøftelser allerede er i gang, og at en<br />
handel er i sigte, udgøres af det faktum, at polakkerne<br />
ved seneste årsskifte byttede anløbsplads i København<br />
– fra tidligere Nordre Toldbod til det nye DFDSområde<br />
i Københavns Frihavn!<br />
Ved at overtage Polish Baltic Shipping opnår DFDS<br />
med ét slag at b<strong>liv</strong>e en af de helt dominerende spillere<br />
på Østersøen, idet man i forvejen er stærk på fragtsiden<br />
via det litauiske rederi Lasco, som man overtog<br />
for fem år siden.<br />
Topkapacitet<br />
Hvilke tanker iagttagere end havde gjort sig om<br />
DFDSʼ planer med passagertrafi kken, var ansættelsen<br />
af Søren Jespersen og den aktuelle investering<br />
på DKK 100 millioner under alle omstændigheder et<br />
klart signal om, at DFDS fortsat vil satse på passagertrafi<br />
k – også selvom en sådan satsning i realiteten<br />
ikke forhindrer et senere frasalg.<br />
Analytikere hæfter sig ved, at DFDS har anstrengt<br />
sig for at engagere en topkapacitet i skikkelse af<br />
Søren, der betegnes som superdygtig til at analysere,<br />
organisere og lægge strategier. Han klarer at følge en<br />
sag helt til dørs med opnåelse af optimale resultater.<br />
Hans karriere i SAS taler sit tydelige sprog. Efter<br />
elevtiden, der blev suppleret med handelsskole, fi k han<br />
stadig større engagementer, bl. a. fem års udstationering<br />
i Hong Kong (1992-97), og hans seneste job var<br />
at være højeste chef for SAS World Sales med rang<br />
af Senior Vice President. I den position havde han<br />
ansvaret for 3.400 medarbejdere og en omsætning<br />
på SEK 55 milliarder – svarende til 95 pct. af SASʼ<br />
totale omsætning!<br />
Når man dertil lægger planerne om en overtagelse af<br />
Polish Baltic Shipping Co., er der ingen tvivl: DFDS<br />
agter ikke at kaste passagertrafi kken overbord!<br />
Tilfredshed<br />
Da Søren kom til DFDS Seaways pr. 15. februar 2004,<br />
skulle han som det allerførste lære virksomheden at<br />
kende. Thor Johannesen havde af bestyrelsen fået til<br />
opgave at informere Søren.<br />
Næste skridt var at analysere passagerernes opfattelse<br />
af produktet. Hvad syntes de om skibene som<br />
helhed? Hvilken opfattelse havde de om barer og<br />
restauranter ombord på skibene? Om vareudvalget i<br />
butikkerne? Om kahytterne? Prisniveauet?<br />
Analyse-materialet blev så omfattende, at der blev<br />
tale om en såkaldt ʼhvidbogʼ, der gav svar på stort set<br />
alt.<br />
En af de ting, analyserne afslørede, var, at mange<br />
første-gangs-kunder overraskedes over kvaliteten.<br />
Den var højere, end de havde forventet:<br />
ʼI og for sig var det selvfølgelig en positiv faktor,ʼ<br />
siger Søren, ʼmen samtidgt vidnede det om, at rederiet<br />
ikke har været god nok til at skabe opmærksomhed<br />
om den høje kvalitet.ʼ<br />
Analyserne inkluderede selvsagt også passagerernes<br />
ønsker om services, der ikke allerede fandtes.<br />
Eksempelvis udtrykte forretningsfolk behov for<br />
TRAVEL PEOPLE 7
IT-muligheder ombord – også når de er på privatrejse<br />
med familien.<br />
Totalt set kom Søren frem til, at passagererne var<br />
godt tilfredse. Derfor har han koncentreret sig om at<br />
udbygge og opgradere de faciliteter, der i forvejen<br />
forefi ndes ombord. Det gælder først og fremmest på<br />
restaurantsiden, men også butikkerne og kahytterne<br />
har været genstand for fornyelse.<br />
Idéen går ud på at skabe ʼen lukket verdenʼ ombord<br />
på de to Oslo-skibe, hvor man kan leve helt uafhængigt<br />
af <strong>liv</strong>et på land. Det skal være som at tage på ferie<br />
på Mallorca med mulighed for at gå på restaurant<br />
og tage på shoppingtur med familien, gå i biogafen,<br />
hoppe i swimmingpoolʼen – etc.<br />
Udgangspunktet er helt det samme som på de store<br />
krydstogtsskibe i Caribien, hvor passagererne også<br />
lever i en verden isoleret fra <strong>liv</strong>et på land, oftest i både<br />
otte og 10 dage.<br />
Udendørs-temperaturen i Caribien er en af de få faktorer,<br />
Søren ikke kan konkurrere med – måske bortset<br />
fra nogle uger i sommerperioden.<br />
Indtil nu har det heller ikke været muligt at etablere<br />
et casino ombord:<br />
ʼI princippet er det muligt med et casino ombord,ʼ<br />
siger Søren, ʼmen de krav, som den danske lovgivning<br />
stiller, er så krævende, at vi betragter det som ikke<br />
umiddelbart gennemførligt.ʼ<br />
Planen er dog ikke opgivet på længere sigt, og hvis<br />
casino-idéeen før eller senere b<strong>liv</strong>er en realitet, er<br />
Søren ikke det mindste i tvivl om, at det b<strong>liv</strong>er ensbetydende<br />
med en ekstra indtjening i millionklassen.<br />
Han pointerer dog, at intet tyder på casino ombord i<br />
det korte perspektiv.<br />
Nyt reklamebureau<br />
Arbejdet med de mange ændringer og forbedringer<br />
fandt sted i januar og i begyndelsen af februar på<br />
Öresundsvarvet i Landskrona, hvor de to Oslo-skibe<br />
8 TRAVEL PEOPLE<br />
Søren Jespersen, koncerndirektør<br />
i DFDS med<br />
særligt ansvar for DFDS<br />
Seaways, er optimistisk i<br />
sin vurdering af udviklingen<br />
af passagertrafi kken<br />
hos DFDS.<br />
blev taget ind på skift. Og næppe var de færdige fra<br />
værftet, før information om nyskabelserne skulle<br />
publiceres. Det er sket i form af annoncer i alle større<br />
dagblade på Sjælland, i Skåne og i Syd-Norge, i magasiner<br />
og i radio/TV.<br />
Udformningen af reklamen er lagt i hænderne på<br />
reklamebureauet Halbye, Kaag & Thompson, som<br />
DFDS ikke tidligere har brugt. Bureauet har også SAS<br />
som kunde.<br />
Desuden er kommunikationsbureauet Ehrenberg<br />
engageret til at varetage rederiets pressekontakter i<br />
forbindelse med det nye koncept.<br />
Der er således gjort tilløb til en massiv kampagne,<br />
hvor offentligheden skal gøres bekendt med det nye<br />
produkt. At man kan opleve samme stemning som ved<br />
et caribisk krydstogt, er, hvad Søren vil have slået fast.<br />
Hidtil har præcision og stabilitet været DFDSʼ<br />
mest velkendte varemærker. Nu er altså målet, at<br />
også kvaliteten ombord b<strong>liv</strong>er en del af det samlede<br />
varemærke:<br />
ʼKunderne må gerne forvente en høj kvalitet i forhold<br />
til, hvad de betaler. Jeg er sikker på, at vi bemestrer<br />
at leve op til sådanne forventninger,ʼ siger han.<br />
Søren fi nder, at Crown of Scandinavia såvel som<br />
Pearl of Scandinavia i dag holder en standard, der<br />
gør de to fartøjer konkurrencedygtige i fi re til fem år<br />
fremover.<br />
Scandlines<br />
At DFDS Seaways alligevel holder et vågent øje med<br />
andre passagerfartøjer, der måtte b<strong>liv</strong>e opført på de<br />
internationale salgslister, sker dels for at være i stand<br />
til at foretage en fartøjs-udskiftning, hvis man skulle<br />
se sin fordel heri, dels med henblik på eventuelle nye<br />
ruter:<br />
ʼUmiddelbart ser det ud til, at der fi ndes fem skibe,<br />
som kunne passe til vort koncept,ʼ siger Søren.<br />
Han afstår fra at oplyse, hvilke fem fartøjer det<br />
drejer sig om, og pointerer, at en udskiftning kun vil<br />
fi nde sted, hvis der dermed kan b<strong>liv</strong>e tale om en klar<br />
forbedring af produktet:<br />
ʼMed henvisning til den investering, vi nu har gjort,<br />
kan jeg fastslå, at vi ikke aktivt sigter mod nogen<br />
udskiftning,ʼ tilføjer han.<br />
Et samarbejde med et eller fl ere andre rederier<br />
udelukker Søren ikke. Men han pointerer, at der heller<br />
ikke på det område forefi ndes aktuelle planer, og<br />
forlydender i pressen om et samarbejde, alternativt en<br />
fusion, med Scandlines kommenterer han sådan:<br />
ʼScandlines og DFDS Seaways er særdeles forskellige,<br />
primært derved at Scandlines er et rent transportselskab,<br />
mens DFDS Seaways i langt højere grad<br />
henvender sig til folk, der rejser for at få en oplevelse.ʼ<br />
Han noterer i den forbindelse, at den overvejende<br />
del af DFDSʼ passagerer på Oslo-ruten kommer fra<br />
Syd-Norge (75 pct.) i den ene ende og fra Sjælland/<br />
Skåne (25 pct.) i den anden. Med andre ord er der i<br />
vid udstrækning tale om passagerer, der lige så godt<br />
kunne rejse samme strækning med fl y eller tog eller<br />
i egen bil. Det faktum, at de vælger søvejen, viser,<br />
ifølge Søren, med al tydelighed, at de vil opleve noget<br />
mere end blot transporten.<br />
Generalist<br />
Hvorfor skiftede Søren Jespersen fra SAS til DFDS?<br />
ʼJeg blev kontaktet af et af de større headhunterfi rmaer,<br />
der spurgte, om jeg var interesseret. Jeg havde<br />
ikke selv tænkt mig at forlade SAS, hvor jeg har haft<br />
mange spændende og udfordrende opgaver. Men da<br />
tilbuddet kom, fandt jeg hurtigt ud af, at jeg nok havde<br />
den rigtige alder til et karriere-skift. Eller sagt på en<br />
anden måde: Skulle det være, så var det udmærket, at<br />
det var nu. Og tilbuddet var fristende bl. a. derved, at<br />
nok havde jeg haft et stort job hos SAS, men alligevel<br />
udgjorde jeg dér kun en del af helheden. Jobbet som<br />
chef for DFDS Seaways giver mig totalansvaret for en<br />
helhed, om end der er tale om en langt mindre omsætning<br />
end hos SAS.<br />
ʼHvad havde du med i bagagen til DFDS? På hvilke<br />
områder har DFDS brug for en luftfartsmand?ʼ<br />
Herom siger Søren:<br />
ʼJeg har aldrig været specialist, men er udpræget<br />
generalist. Eftersom jeg ikke arbejdede med operative<br />
opgaver hos SAS, men alene på den kommercielle<br />
side, så er det i realiteten ligegyldigt, om produktet er<br />
luftfart eller søfart. I begge tilfælde handler det om<br />
salg til passagerer.ʼ<br />
Økonomisk fremgang<br />
DFDS Seaways opererer ruter fra København til Oslo,<br />
fra Esbjerg til Harwich, fra Göteborg til Kristiansand<br />
og Newcastle samt fra Göteborg til Amsterdam og fra<br />
Hamburg til Harwich.<br />
Divisionens økonomi er ikke specifi ceret i det<br />
offentliggjorte DFDS-regnskab, men ifølge Søren<br />
Jespersen er der tale om overskud, og i de første ni<br />
måneder af seneste regnskabsår havde man en fremgang<br />
på så meget som 50 pct. i Operating Profi t – fra<br />
DKK 100 millioner til DKK 150 millioner. Alligevel<br />
er indtjeningen, alt taget i betragtning, ikke høj nok,<br />
men man er på rette vej:<br />
ʼVi forventer at leve op til de mål, der var sat for<br />
DFDS Seaways i 2004. Og hvis vi i 2005 opnår det<br />
overskud, vi har planlagt i vore budgetter, i øvrigt på<br />
linie med sidste års tal, og såfremt vi ellers holder den<br />
linie i de nærmest kommende år, begynder tallene at<br />
se rigtigt fornuftige ud, og så er vi på ret kurs mod en<br />
gunstig position,ʼ konstaterer han. ʼMen hvorvidt vi<br />
besidder bæredygtighed på længere sigt, vil kun tiden<br />
vise. Kunderne er vore dommere, når det skal afgøres,<br />
om produktet er i orden.ʼ ■
SAS’ spanske guldæg<br />
10 TRAVEL PEOPLE<br />
Lars Nygaard (38) er Spanair’s COO. På billedet fl ankeres<br />
han af sine to nærmeste medarbejdere, Simon<br />
Hansen (29), underdirektør med ansvar for Business<br />
Development, og Jørgen Holme (44), underdirektør<br />
og ansvarlig for Department Network Operation.<br />
SAS gemmer sit virkelige guldæg i Spanien. Navnet er Spanair – et<br />
95 pct.-ejet SAS-selskab, der ganske vist har givet mindre underskud<br />
gennem de senere år, men som vurderes at have en markedsværdi<br />
på et milliardbeløb.<br />
Når SAS holder på sit spanske datterselskab i stedet for at sælge og<br />
tilføre sin slukne pengekasse et større kontantbeløb, skal det ses<br />
i lyset af bl. a. det faktum, at Spanair leverer mange passagerer til<br />
SAS Airlines og dermed medvirker til øget trafi k på SAS-vinger.<br />
I toppen i Spanair sidder to spaniere, Enrique Meliá og Gonzálo<br />
Pascual, og lige under dem er placeret en håndfuld danskere med<br />
CCO’eren Lars Nygaard i spidsen.<br />
LARS NYGAARD (38) er viceadministrerende<br />
direktør i Spanair. Hans egentlige baggrund<br />
er økonomi, men i maj 2003 udnævntes<br />
han til selskabets kommercielle direktør (CCO),<br />
og i dag udgør han, sammen med sine nærmeste<br />
medarbejdere, hjernetrusten i Spanairʼs succesrige<br />
position på selskabets to vigtigste forretningsområder:<br />
indenrigstrafi kken i Spanien samt ruterne<br />
mellem Spanien og Skandinavien.<br />
I årene 1995-2001 arbejdede Lars i SAS som<br />
Director of Global Cash Management med direkte<br />
rapportering til Vice President Finance. I slutningen<br />
af 2001 kom han til Spanair i stillingen som fi nansdirektør<br />
(CFO), og for to år siden skiftede han spor<br />
og blev kommerciel chef (CCO).<br />
Spanair har hovedbase<br />
i Palma de Mallorca, der<br />
ligeledes var selskabets<br />
hjemsted ved etableringen i<br />
december 1986. Herfra styres<br />
operationerne både indenfor<br />
Spaniens grænser og på<br />
udlandsruterne.<br />
Mere end 100 lufthavne<br />
opereres der regelmæssigt på,<br />
Jan Carlzon<br />
dels med rutetrafi k (70 pct.),<br />
– idémand til Spanair.<br />
dels med charter (30 pct.).<br />
Da SASʼ daværende chef, den i dag legendariske<br />
Jan Carlzon, tog initiativ til Spanair, skete det i et<br />
samarbejde med Teinver – en spansk investeringsvirksomhed<br />
med interesser bl. a. i rejsebranchen.<br />
Dengang tillod spansk lov ikke udenlandske ejere<br />
i spanske luftfartsselskaber at besidde mere end 49<br />
pct., og derfor sad Teinver på de 51 pct. Men uanset<br />
den spanske dominans i ejerforholdet var det SAS,<br />
der bestemte farten, og det var da også Jannes nære<br />
ven og medarbejder på leisure-siden, svenskeren<br />
Christer Sandahl, der sad bagved og trak i trådene.<br />
I dag er konstruktionen i ejerforholdet, at SAS ejer<br />
90 pct. af Spanair Holding, og Teinver sidder på de<br />
resterende 10 pct. Aktiekapitalen udgør EUR 115<br />
millioner.<br />
Under Spanair Holding fi ndes det selskab, der er<br />
identisk med luftfartsselskabet Spanair. I sidstnævnte<br />
selskab har Spanair Holding 51 pct. af aktierne, og<br />
SAS har 49 pct.<br />
Dermed ejer SAS direkte 49 pct. af Spanair, og idet<br />
SAS også ejer 90 pct. af Spanair Holding, kontrollerer<br />
SAS således også ni tiendedele af Spanair<br />
Holdingʼs aktier i Spanair, hvilket vil sige 45,9 pct.<br />
Sammenlagt betyder det, at SASʼs faktiske ejerandel<br />
i luftfartsselskabet Spanair udgør 49 pct. + 45,9<br />
pct., således i alt 94,9 pct.<br />
Bestyrelsesformanden i Spanair hedder Gonzálo<br />
Pascual (62), og administrerende direktør er Enrique<br />
Meliá (37). Begge kommer fra Teinver-gruppen.<br />
’Omvendt chartertrafi k’<br />
Planer om rutetrafi k fandtes ikke, da Spanair stiftedes.<br />
Meningen var at fl yve med turister på charterbasis,<br />
og med base på Mallorca skulle Spanair operere<br />
ʼomvendt chartertrafi kʼ, d. v. s. at fl yene skulle udgå<br />
fra Palma til Skandinavien, mens skandinaviske<br />
charterfl yselskaber som Conair, Maersk Air, Scanair<br />
og Sterling Airways m. fl . selvsagt fl øj Skandinavien-Spanien-Skandinavien.<br />
Ved at charterfl yene udgik fra spansk lufthavn,<br />
opnåede man at kunne betjene også mindre norske<br />
og svenske lufthavne uden at have omkostninger på<br />
tomfl yvning til og fra disse lufthavne. Det gjaldt<br />
Bergen, Stavanger og Trondheim i Norge samt<br />
diverse nordsvenske lufthavne.<br />
Som spansk luftfartsselskab kunne selskabet fl yve<br />
charter fra Spanien til hvor-som-helst, så længe man<br />
ikke kom på kollisionskurs med national carrier,<br />
Iberia.<br />
Det betød, at Spanair ingenlunde behøvede kun at<br />
holde sig til de skandinaviske lande, men selskabet<br />
kunne i princip operere på alle europæiske markeder;<br />
og til den strategi fi k det halv-skandinaviske<br />
TRAVEL PEOPLE 11
Enrique Meliá<br />
– Managing Director.<br />
charterfl yselskab fuld opbakning af turisme-erhvervene<br />
i Spanien, for hvem det udelukkende gjaldt om<br />
at få så mange turister til landet som overhovedet<br />
muligt.<br />
Mindre end et år efter, at det første Spanair-fl y gik<br />
på vingerne i slutningen af marts 1988, fl øj man på<br />
mere end 100 forskellige destinationer! På 10 måneder,<br />
således til udgangen af 1988, nåede selskabet<br />
at transportere 454.624 passagerer, hvilket gav en<br />
omsætning, i nutidens valuta, på EUR 36 millioner.<br />
Latin-Amerika<br />
I takt med, at luftfarten liberaliseredes i henhold<br />
til nye EU-bestemmelser, øgede SAS sit ejerskab i<br />
Spanair, og samtidigt hermed begyndte Spanair at<br />
interessere sig for ferietrafi k fra det spanske fastland<br />
til Balearerne henholdsvis til Kanarieøerne samt<br />
for oversøisk ferietrafi k. Det skete med fl y af typen<br />
Boeing B-757-300ER.<br />
Næste skridt blev indenrigs-rutetrafi k i Spanien og<br />
snart efter også til andre europæiske lande. Det var i<br />
1994-95. Samtidigt etablerede Spanair egen passager-<br />
og rampehandling i spanske lufthavne, hvilket skridt<br />
var med til at tegne et billede af en reel konkurrent<br />
til Iberia.<br />
Indtil daværende tidspunkt blev det meste af det,<br />
Spanair beskæftigede sig med, betegnet som en<br />
succes. Men i november 1997 slog selskabet ind på<br />
noget, der lignede en katastrofekurs. Ledelsen mente,<br />
man var stærk nok til at konkurrere med Iberia på<br />
Latin-Amerika og igangsatte rutetrafi k til destinationer<br />
som Buenos Aires, Rio de Janeiro, São Paulo og<br />
Havanna. Også Madrid-Washington blev trafi keret,<br />
i øvrigt som den første af de interkontinentale ruter.<br />
Godt nok skete det nye set-up i et codeshare-samarbejde<br />
med luftfartsselskaber i pågældende lande,<br />
men alligevel blev den oversøiske trafi k en fi asko, og<br />
underskuddet beløb sig til millionvis af US Dollar og<br />
havde nær kostet Spanair <strong>liv</strong>et!<br />
Eksperimentet med Syd-Amerika blev lukket ned<br />
efter et års tid, og hurtigt blev der lagt låg på den<br />
epoke i selskabets historie. Dog blev projektet ikke<br />
gemt længere væk end, at det senere er dukket op<br />
igen og med jævne mellemrum tages frem til nyvurdering:<br />
ʼTiderne ændrer sig hele tiden, og hvad der var skidt<br />
i går, kan være godt i dag,ʼ noterer Lars. Han kan dog<br />
ikke bekræfte, at den oversøiske trafi k genoptages, så<br />
på det punkt nøjes Spanair indtil videre med at have<br />
codeshare-samarbejde med et par af Star Alliancepartnerne.<br />
Konkurrence<br />
At udviklingen for Spanair er gået hurtigt, kan Lars<br />
Nygaard dokumentere med mange forskellige cifre.<br />
Først og fremmest taler antallet af passagerer sit eget<br />
tydelige sprog. Fra førnævnte 450.000 passagerer i det<br />
første driftsår (10 måneder i 1988) er kurven steget år<br />
for år, dog med et par enkelte år med stagnation, til<br />
fl ere end otte millioner passagerer i fjor. Siden starten<br />
12 TRAVEL PEOPLE<br />
Gonzalo Pascual<br />
– Chairman.<br />
har Spanair haft i alt 65 millioner passagerer.<br />
Omsætningen i hele Spanair-gruppen beløb sig i<br />
2004 til EUR 839 millioner.<br />
Flyfl åden består af 54 fl y fordelt med 31 stk. MD<br />
(82, 83 og 87), 14 stk. Airbus A-320, 5 stk. Airbus<br />
A-321 og 4 stk. Boeing B-717. Sammenlagt udfører<br />
disse fl y 340 starter og landinger hver dag.<br />
Personalestyrken tæller 2.650 medarbejdere.<br />
Fjorårets passagerantal på i alt 8,1 mill. fordeler sig<br />
med 5,6 mill. rutepassagerer og 2,5 mill. charterpassagerer.<br />
Det er en stigning på 6,7 pct. i forhold til år<br />
2003. Men idet udbuddet af sæder blev øget med 12,2<br />
pct., faldt cabin factor til 60,3 pct.<br />
Når det gælder rutetrafi kken, fi nder denne sted<br />
både i Spanien, hvor der konkurreres på <strong>liv</strong>et løs med<br />
Iberia, i særlig grad på ruten mellem hovedstaden<br />
Madrid og rigets by nr. 2, Barcelona, og på et antal<br />
europæiske strækninger.<br />
Man kan drage en parallel mellem den konkurrence,<br />
som Spanair giver Iberia, og den konkurrence,<br />
som SAS har fra Maersk Air henholdsvis fra<br />
Sterling. De tidligere monopol-selskaber må i dag<br />
kæmpe for deres <strong>liv</strong>. Men samtidigt konkurrerer ʼde<br />
nyeʼ selskaber også mod hinanden i en sådan grad,<br />
at mange fl yver med betydelige underskud, og i de<br />
seneste år har også Spanair fl øjet med røde tal på<br />
bundlinien, om end de kun har været lyserøde. I 2004<br />
fi k man et negativt resultat på MSEK 41 millioner<br />
efter en omsætning på SEK 7,95 milliarder.<br />
I bestyrelsens kommentarer i årsrapporten oplyses,<br />
at omkostningerne til fuel i 2004 var så meget som<br />
42 pct. højere end året forinden, hvortil kommer<br />
selskabets konfl ikt sidste efterår med pilotkorpset.<br />
Piloternes arbejdsnedlæggelser lammede trafi kken<br />
totalt, og udgifterne i forbindelse hermed beløb sig til<br />
SEK 150 millioner.<br />
Star Alliance<br />
Spanair blev medlem af Star Alliance pr. 1. april<br />
2003 og har dermed et nært samarbejde med sine<br />
alliance-søstre, ikke mindst SAS, Lufthansa og<br />
Austrian Airlines.<br />
ʼMed trafi k ud af København og Stockholm til<br />
Madrid og Barcelona, og med daglige forbindelser<br />
fra disse to destinationer til 17 byer i hele Spanien,<br />
har Spanair selvsagt <strong>nyt</strong>te af SAS som feeder-operatør<br />
fra alle andre skandinaviske lufthavne, og det<br />
samarbejde fungerer perfekt, ligesom det naturligvis<br />
giver indkomster til begge selskaber,ʼ siger Lars. ʼDer<br />
er således tale om et veludviklet netværk i begge<br />
ender af Spanien-Skandinavien-ruterne.ʼ<br />
Han noterer sig gerne, at konkurrenten Iberia er<br />
handikappet derved, at det selskab har et sådant<br />
netværk kun i den ene ende af aksen Spanien-Skandinavien.<br />
For Iberia er det med andre ord både dyrt<br />
og besværligt at skaffe sig passagerer til og fra<br />
skandinaviske destinationer udenfor København og<br />
Stockholm. Af samme årsag er Iberiaʼs trafi k til og<br />
fra Skandinavien koncentreret til hovedstads-regionerne<br />
i Danmark og Sverige.<br />
Lars erindrer også om Spanairʼs nære samarbejde<br />
med Austrian Airlines:<br />
ʼAustrianʼs tætmaskede rutenet i Øst-Europa er en<br />
stor gevinst for spanske forretningsfolk,ʼ siger han.<br />
Lars Nygaard<br />
– forventer overskud i år.
ʼIberia er langt fra stærk på Øst-Europa og b<strong>liv</strong>er det<br />
næppe heller foreløbig, fordi trafi kken mellem Spanien<br />
og den del af Europa trods alt ikke er så betydelig,<br />
at den kan bære egne ruter. Derfor udgør indslusningen<br />
af spanske passagerer i Austrianʼs østeuropæiske<br />
rutenet et særdeles godt alternativ til nonstop-ruter,<br />
og det er netop samarbejdet i Star Alliance, der giver<br />
den mulighed. Vi er særdeles glade for den trafi k, og<br />
det er også Austrian Airlines.ʼ<br />
Business Class<br />
Spanairʼs infl igt service kan bedst sammenlignes<br />
med Maersk Airʼs. Hos det A. P. Møller-ejede selskab<br />
bruger man sloganʼet Fly as you like, mens Spanair<br />
kalder sit for Smart service, smart prices.<br />
Udtrykkene dækker kort og godt over, at passagererne<br />
på Tourist Class selv skal betale for fortæringen<br />
ombord, hvorimod sådan service er gratis på<br />
Business Class. Begge selskaber havde helst været<br />
den forskel foruden, men idet både Maersk Air og<br />
Spanair har såvel codeshare som billetaftaler med<br />
et antal ʼalmindeligeʼ fl yselskaber, tvinges de til<br />
også at have en Business Class med fri servering. En<br />
passager, der har købt en Business Class-billet fra<br />
Syd-Amerika til København, og som rejser ʼkongeligtʼ<br />
fra sin hjemme-lufthavn til eksempelvis Madrid,<br />
har krav på samme service, når han eller hun fl yver<br />
videre fra Madrid til København, uanset om det er<br />
med Maersk Air eller med Spanair. Kort og godt er<br />
selskaber som Spanair og Maersk Air tvungne at<br />
kunne tilbyde et Business Class-produkt, når de vil<br />
samarbejde med ordinære rutefl yselskaber. Ellers<br />
hænger tingene ikke sammen.<br />
ʼAt vi skal tilbyde en Business Class, er vi os<br />
bevidst,ʼ betoner Lars, der tilføjer, at adskillige passagerer<br />
køber Business Class, også selvom deres rejse<br />
alene foregår med Spanair. Det sker, fordi Spanair<br />
ikke tager skyhøje priser for at sidde på Business<br />
Class. Enhver passager kan, når der er ledig kapacitet,<br />
b<strong>liv</strong>e upgraded til Business Class mod betaling af<br />
et gebyr på DKK 400 eller SEK 500, og den mulighed<br />
er der mange, der ifølge Lars be<strong>nyt</strong>ter sig af.<br />
ʼVi lægger vægt på en god infl ight service,ʼ pointerer<br />
han. ʼVi har fl ere menuer at vælge mellem, og<br />
på samtlige udlandsruter tilbydes varme retter. Og<br />
ligeledes sørger vi for at holde en høj standard på vor<br />
entertainment med fi lm i verdensklasse.ʼ<br />
Lars siger, at det er en kunst at kombinere lave<br />
billetpriser og høj service. Han fi nder, at Spanair<br />
bemestrer den kunst:<br />
ʼSelvom man er en lavpris-airline, er det jo tilladt at<br />
have et anstændigt produkt,ʼ smiler han.<br />
14 TRAVEL PEOPLE<br />
Gunnar Reitan<br />
– koncerndirektør i SAS.<br />
Fremtiden<br />
I SASʼ regnskaber er ejerskabet<br />
af Spanair værdiansat<br />
til SEK 3 milliarder. Det er<br />
altså det beløb, som SAS<br />
forventer at kunne inkassere<br />
ved et salg af Spanair.<br />
Men et salg er ikke aktuelt.<br />
Det oplyser Gunnar Reitan,<br />
koncerndirektør med særligt<br />
ansvar for bl. a. Spanair. Han<br />
siger, at SAS ikke har nogen<br />
umiddelbar grund til at skille sig af med Spanair, og<br />
erindrer i den forbindelse om, at Spanair fører et stort<br />
antal passagerer ind i SAS-systemet. Dertil kommer,<br />
at Spanair med sit relativt lave omkostningsniveau<br />
medvirker til at give SAS-gruppen en markedsledende<br />
position i trafi kken mellem Skandinavien og<br />
Spanien.<br />
ʼSpanair er et ægte guldæg for SAS,ʼ fastslår Gunnar<br />
overfor TRAVEL PEOPLE. ʼVi har ikke mange<br />
sådanne guldæg i kurven, så derfor skal vi værne om<br />
dem, vi har.ʼ<br />
Men hvor længe skal Spanair præstere røde tal på<br />
bundlinien?<br />
Både Gunnar og Lars er optimistiske, hvad indeværende<br />
kalenderår angår. En af årsagerne til denne<br />
optimisme er, at hele lavprismarkedet indenfor europæisk<br />
luftfart, som Spanair vurderer det, i øjeblikket<br />
viser en tendens til stabilisering med et deraf svagt<br />
stigende prisniveau til følge. Og selvom det er meget<br />
for tidligt at udtale sig konkret om bundlinie-resultatet,<br />
så siger de begge, at der i hvert fald b<strong>liv</strong>er tale om<br />
5,6 millioner<br />
rutepassagerer<br />
(70 pct.)<br />
sorte tal. Det var der i øvrigt også blevet i fjor, om<br />
ikke man var blevet udsat for pilotkonfl ikten.<br />
Hvordan vil trafi kken udvikle sig for Spanair<br />
– både domestic, europæisk og interkontinentalt?<br />
Lars slår fast, at oversøisk trafi k ikke er aktuelt<br />
her og nu. Både bestyrelse og direktion vurderer, at<br />
markedet for oversøisk trafi k som helhed er for ustabilt,<br />
og at prisniveauet skraber bunden. Der er derfor<br />
ingen grund til at våge sig ud på dybt vand.<br />
Indenfor det seneste halvår har Spanair åbnet fem<br />
nye ruter med så mange frekvenser, at hver rute lægger<br />
beslag på ét fl y. I samme anledning har selskabet<br />
inleased fem fl y.<br />
Derudover er strategien at øge trafi kken på bestående<br />
ruter, både domestic-linierne i Spanien og de<br />
europæiske ruter.<br />
Lars Nygaard udtaler:<br />
ʼSpanair vokser i øjeblikket med mellem 10 og<br />
20 pct. om året. Den udvikling er vi tilfredse med i<br />
betragtning af, at den aktuelle vækstrate i Spanien<br />
ligger på otte procent. Vi føler os forpligtet overfor<br />
os selv og overfor markedet til fortsat at være Spainʼs<br />
most innovative quality airline, og det gør vi i første<br />
omgang ved i særdeleshed at satse på spansk indenrigstrafi<br />
k, hvor vor markedsandel i dag udgør 19 pct.<br />
Vi har en målsætning om indenfor en periode af tre<br />
år at komme op på 25 til 30 pct., hvilken størrelse vi<br />
fi nder rimelig, når man er Carrier No. 2 på markedet.ʼ<br />
ʼHvad siger Iberia til det?ʼ<br />
ʼDet véd vi ikke. Men vi véd, at Iberia har en fornemmelse<br />
af, hvad vor målsætning er.ʼ ■<br />
2,5 millioner<br />
charterpassagerer<br />
(30 pct.)
Pálmi Haraldsson og Jóhannes Kristinsson<br />
udgør personerne bag investeringsselskabet<br />
Fons, der nu overtager Sterling. Til venstre i<br />
billedet ses Harald Andresen, administrerende<br />
direktør i Sterling.<br />
Jóhannes Kristinsson og Pálmi Haraldsson<br />
– fotograferet på pressemødet i København.<br />
16 TRAVEL PEOPLE<br />
STERLING, hvis selskabsnavn er Sterling<br />
European Kommanditaktieselskab, har, hvad<br />
ledelsen angår, ikke haft nogen speciel stabil<br />
tilværelse, siden svenskeren Lars O. Svenheim besluttede<br />
sig for at tage sit tøj og gå sommeren 2001. Nu<br />
forventes det danske lavpris-fl yselskab solgt til det<br />
islandske investeringsselskab Fons Eignarhaldsfélag,<br />
og både medarbejdere og eksterne iagttagere vil følge<br />
den videre udvikling med stor interesse.<br />
Et letter of intent er blevet underskrevet af Sterlingʼs<br />
ejere, de to moderselskaber til norske Fred. Olsen,<br />
Bonheur ASA henholdsvis Ganger Rolf ASA, og<br />
køberne, efter hvad parterne oplyste i en fælles pressemeddelelse<br />
mandag 14. marts.<br />
For overtagelsen af Sterling betaler det islandske<br />
selskab, ifølge nævnte pressemeddelelse, DKK 400<br />
millioner, heraf 75 pct. kontant og de resterende 25<br />
pct. om tre år.<br />
Siden år 2000 har Sterling givet underskud år efter<br />
år, sammenlagt på DKK 350 millioner.<br />
Direktøren døde<br />
Sterlingʼs underskud er forårsaget<br />
af to faktorer:<br />
• Priskrig blandt luftfartsselskaberne.<br />
• Ledelses-virvar i Sterling.<br />
Da Lars O. Svenheim forlod<br />
Sterling ved udgangen af<br />
august 2001, blev ledelsen<br />
overtaget af Johnni Overbye.<br />
Johnni Overbye. Han havde en fortid hos<br />
både Fritidsrejser og DFDS Seaways, og der var store<br />
forventninger til den ny administrerende direktør,<br />
der var kendt som både dygtig, vellidt og populær.<br />
Han var ikke mindst blevet anbefalet af Lars, der selv<br />
havde en fortid i Fritidsresor, og som kendte Johnni<br />
fra dengang.<br />
10 dage efter, at Johnni havde sat sig til rette i chefstolen,<br />
indtraf terror-katastrofen i USA. Luftfart i hele<br />
verden blev ramt af passagernedgang, således også<br />
Sterling. Men Johnni kæmpede bravt, og passagermængden<br />
steg igen.<br />
I begyndelsen af år 2002 blev Johnni klar over, at<br />
han havde cancer. Det skete kort tid efter, at Sterling<br />
Islandske<br />
vikinger<br />
overtager<br />
Sterling<br />
Islandsk investeringsselskab,<br />
der bl. a. står bag Iceland Express,<br />
siges at betale DKK 400<br />
millioner for det underskudsgivende<br />
Sterling. De nye ejere<br />
forventer at kunne opnå rentabilitet<br />
allerede i indeværende år.<br />
Ledelsesmæssigt virvar hos<br />
Sterling har været medvirkende<br />
årsag til underskud år efter år.<br />
havde etableret trafi k på ruten København-Oslo i<br />
konkurrence med SAS og udråbt sig selv til Skandinaviens<br />
første lavprisfl yselskab.<br />
At Sterlingʼs nye chef skulle b<strong>liv</strong>e ramt af alvorlig<br />
sygdom, netop som selskabet befandt sig ved tærskelen<br />
til en ny fase, gjorde selvsagt ikke forudsætningerne<br />
for succes større. Sygdommen tog hurtigt til i<br />
omfang, og til sidst orkede Johnni ikke at komme i<br />
virksomheden. Men bestyrelsesformanden, norske<br />
Harald Andresen, nægtede at ansætte en efterfølger<br />
til Johnni, så længe der stadigvæk var blot skyggen<br />
af håb om, at han kunne vende tilbage. Johnni skulle<br />
ikke opleve, at hans job var givet til anden person, idet<br />
det ville få Johnni til at miste troen på et fortsat <strong>liv</strong>.<br />
Han skulle vide, at man ventede på ham.<br />
Under Johnnis alvorlige sygdom var det Harald, der<br />
styrede Sterling. Selv udtrykker han sin rolle i mere<br />
beskedne vendinger ved at sige, at han blot ʼafl astedeʼ<br />
Johnny. I øvrigt pointerede Harald gang på gang, at<br />
så snart Johnni var i stand til at vende tilbage, så ville<br />
han selv igen koncentrere sig om posten som bestyrelsesformand<br />
samt varetage sit direktørjob hos Fred.<br />
Olsen i Oslo.<br />
Imidlertid vendte Johnni aldrig tilbage. Han døde 1.<br />
maj 2003 efter en lang og hård dødskamp.<br />
Lovord<br />
Harald Andresens optræden<br />
vakte enorm respekt blandt<br />
medarbejderne hos Sterling.<br />
Aldrig tidligere havde man<br />
hørt om en virksomhed, der<br />
på den måde tog hensyn til en<br />
syg medarbejder.<br />
Harald og Fred. Olsen høstede<br />
mange rosende ord for<br />
den optræden.<br />
Harald Andresen. Samtidigt stod det også klart<br />
for enhver, at selvom Harald var en særdeles samvittighedsfuld<br />
person, der kontinuerligt rådførte sig med<br />
alle ledende medarbejdere, så var han ikke branchemand,<br />
hvilket selvsagt var et minus for Sterling.<br />
Kilder i Sterling udtalte, at ʼHarald vil aldrig gå over<br />
i historien som den store luftfartsmand, men han vil<br />
altid b<strong>liv</strong>e husket som et stort og varmt menneskeʼ.<br />
Et held for Sterling var det, at selskabets nærmeste<br />
konkurrent, Maersk Air, netop i perioden fra eftersommeren<br />
2001 til udgangen af 2003, således i næsten<br />
TRAVEL PEOPLE 17
to og et halvt år, var tilsvarende lammet i ledelsen.<br />
Det A. P. Møller-ejede luftfartsselskab havde på det<br />
tidspunkt en administrerende direktør, der var total<br />
uvidende om luftfart, og som støttede sig til en lige så<br />
uerfaren rutesalgschef, hvis dispositioner voldte postyr<br />
såvel internt i virksomheden som eksternt.<br />
Uheldigt direktørvalg<br />
Efter Johnnis død stod det klart, at Sterling skulle<br />
have en ny administrerende direktør. Valget faldt på<br />
den 48-årige Torben Anker Sørensen, hvilken beslutning<br />
snart skulle vise sig at være mindre heldig. Der<br />
var sågar dem, der tog ordet katastrofe i deres mund.<br />
Ganske vist havde Torben erfaring fra Spieskoncernen,<br />
hvor han arbejdede i begyndelsen af 1990ʼerne.<br />
Men hans personlige egenskaber lå langt fra både det<br />
kollegiale og det professionelle niveau, man var vant<br />
til i Sterling, og som var en af forudsætningerne for<br />
at kunne klare sig i den tilspidsede konkurrencesituation.<br />
Torbens omgivelser kunne<br />
ikke undgå at få den opfattelse,<br />
at det for ham mere<br />
drejede sig om opmærksomhed<br />
omkring egen person<br />
end om Sterlingʼs ve og vel.<br />
Samtidigt var samarbejde for<br />
ham et begreb med en helt<br />
egen fortolkning.<br />
Megen tid brugte Torben på<br />
Torben Anker Sørensen. at give interviews til pressen<br />
om sig selv, sin tidligere<br />
karriere, familie<strong>liv</strong> etc. Om sit arbejde elskede han at<br />
fortælle, at han befandt sig bedst i modvind.<br />
Efter mindre end et års ansættelse opsagde Torben<br />
sin stilling. Medarbejderne åndede lettet op – og ventede<br />
med spænding på, hvad der nu skulle ske.<br />
Bestyrelsesformand Harald Andresen var klar over,<br />
at engagementet af Torben Anker Sørensen havde været<br />
en stor fejltagelse, og for at skabe ro i geledderne<br />
valgte han, i samråd med personalet, selv at overtage<br />
posten som administrerende direktør. Desuden gjorde<br />
det faktum sig gældende, at Sterling var til salg, og i<br />
den situation var der ingen mening i at gå ud på markedet<br />
for at hente en ny direktør. Det havde medarbejderne<br />
fuld forståelse for.<br />
Ganske vist var Harald, som før nævnt, ikke luftfartsmand.<br />
Men som menneske havde han medarbejdernes<br />
absolutte tillid, og ikke mindst blev han rost<br />
for sin åbenhed, når han gentagne gange udtalte, at<br />
ʼSterling kan ikke klare sig selv, men skal konsolideres<br />
enten ved salg til andet luftfartsselskab, ved opkøb<br />
af andre eller ved fusionʼ.<br />
I dag noteres som en absolut positiv foreteelse, at<br />
Sterling har været i stand til at gennemgå en forvandling<br />
fra at være et traditionelt charterfl yselskab til<br />
nu at have en position som lavprisfl yselskab med et<br />
omfattende rutenet efter point-to-point-modellen. Det<br />
bemærkes, at forvandlingen er sket netop i perioden<br />
med skiftende ledelser.<br />
Icelandair<br />
Fons Eignarhaldsfélag hf, der nu overtager Sterling,<br />
er et islandsk investeringsselskab, hvis aktier ligger i<br />
holdingselskabet Fengur. Sidstnævnte selskab kontrolleres<br />
af forretningsmanden Pálmi Haraldsson (45) og<br />
luftkaptajn Jóhannes Kristinsson (58). Jóhannes fl øj i<br />
Cargolux i årene 1972-2003. Cargolux blev oprindeligt<br />
etableret af det daværende islandske luftfartsselskab<br />
Loftleiðir, som i mange år havde økonomiske<br />
interesser i det Luxembourg-baserede luftfartsselskab.<br />
Pálmi var indtil efteråret i fjor aktionær i Icelandair<br />
18 TRAVEL PEOPLE<br />
med en ejerandel på seks procent, men trak den investering<br />
ud og brugte den frigjorte kapital til overtagelse<br />
af selskabet Iceland Express, der var etableret et<br />
par år forinden. Pálmi ville således hellere konkurrere<br />
med Icelandair end at være medejer af selskabet.<br />
Fons har også indskudt kapital i andre brancher på<br />
internationalt plan, først og fremmest i fødevarebranchen<br />
i England, hvorimod der efter sigende ikke fi ndes<br />
nogen relationer til den investor-gruppe, der i februar i<br />
år overtog Magasin du Nord. I hjemlandet er Jóhannes<br />
og Pálmi indehaver af fi rmaet Bananar ehf, der står<br />
for næsten al bananimport i Island. Ligeledes har de<br />
to mænd en virksomhed med grøntsager en gros, både<br />
importerede og hjemmeavlede. Også på det område<br />
er de markedsledende. Sidst, men ikke mindst, har de<br />
gjort sig kendt som benzin-importører, idet de er generalagenter<br />
i Island for Shell.<br />
Astraeus<br />
Iceland Express har igangsat rutetrafi k mellem Island<br />
og London (Stansted) samt fra Island til København.<br />
Det er Icelandairʼs to ubestridte hovedruter, som man<br />
dermed konkurrerer på.<br />
Mellem Island og København har Iceland Express<br />
opnået en markedsandel på 15 pct.<br />
Fra maj i år etablerer Iceland Express desuden trafi k<br />
mellem Island og Hahn, der ligger små 100 kilometer<br />
fra Frankfurt, men som markedsføres som en Frankfurt-lufthavn.<br />
Iceland Express er ikke, som foretagendet fejlagtigt<br />
benævnes i fl ere dagblade, et lavprisfl yselskab. De<br />
islandske luftfartsmyndigheder har da heller ikke<br />
selskabet registreret som luftfartsselskab.<br />
Derimod er Iceland Express navnet på et markedsføringsfi<br />
rma, der har indgået aftale med et britisk<br />
luftfartsselskab om befl yvning af førnævnte ruter, som<br />
islændingene herefter skal skaffe passagerer til.<br />
Det britiske luftfartsselskab hedder Astraeus og<br />
beskæftiger sig med luftfart både i form af rutefl yvning<br />
og med lease. Selskabet har syv fl y, alle sammen<br />
Boeing B-737, af hvilke to stykker fl yver på førnævnte<br />
ruter i samarbejde med det islandske fi rma, der nu står<br />
for at købe Sterling.<br />
Man kan sammenligne Iceland Express med et<br />
rejsebureau, der chartrer et fl y hos et luftfartsselskab<br />
og derefter skal fylde fl yet med passagerer, der ikke<br />
køber en pakke med transport og landarrangement,<br />
men udelukkende fl ysædet. Danske Krone Rejserʼs<br />
forretningskoncept er en parallel.<br />
’Mere effektivt’<br />
I forbindelse med offentliggørelsen af den indgåede<br />
aftale om salg henholdsvis køb af Sterling holdt Sterling<br />
og Fons Eignarhaldsfélag pressemøde i Vilhelm<br />
Lauritsen Terminalen i Københavns Lufthavn.<br />
Harald, Sterlingʼs administrerende direktør, samt<br />
ejerne af holdingselskabet Fengur, Jóhannes og Pálmi,<br />
var til stede og besvarede spørgsmål fra journalisterne.<br />
Harald indskrænkede sig til at sige, at han fandt salget<br />
af Sterling til islændingene værende en fornuftig<br />
løsning på Sterlingʼs fremtid:<br />
ʼJeg mener, at den nu indgåede handel kun har vindere,ʼ<br />
udtalte Harald. ʼFred. Olsen får de fl este af sine<br />
investerede penge tilbage; islændingene får et solidt<br />
og veletableret luftfartsselskab til et rimeligt beløb;<br />
og dermed er der også skabt en fornuftig platform for<br />
både medarbejderne og kunderne.ʼ<br />
Islandske Pálmi så glad og fornøjet ud. Han startede<br />
med at fastslå, at Sterling vil give overskud allerede<br />
i år, og det bekymrede ham tilsyneladende ikke, at<br />
selskabet i fjor kom ud med et underskud på DKK 119<br />
millioner, og at der har været tale om underskud lige<br />
siden år 2000.<br />
På spørgsmålet om, hvordan det skulle være muligt<br />
for ham og kollegaen Jóhannes at vende bøtten på kun<br />
ni måneder, svarede han meget kort:<br />
ʼVi vil drive selskabet mere effektivt!ʼ<br />
Svaret medførte følgende supplerende spørgsmål:<br />
ʼHvordan vil I øge effektiviteten, når den nuværende<br />
ledelse har deklareret, at Sterling er det mest omkostningsbevidste<br />
lavpris-luftfartsselskab? Vil I fl yve om<br />
natten?ʼ<br />
ʼDet er en mulighed,ʼ lød svaret.<br />
Hvem der indsættes som ny administrerende direktør<br />
i det kriseramte luftfartsselskab, når Harald om få<br />
uger træder tilbage, vides ikke:<br />
ʼVi kigger efter den rette person,ʼ var alt, hvad Pálmi<br />
ville sige om den sag.<br />
Iagttagere b<strong>liv</strong>er ikke det mindste forbavset, hvis en<br />
islænding udnævnes til administrerende direktør. Man<br />
vil snarere b<strong>liv</strong>e forbavset, hvis det ikke sker.<br />
Den måde, på hvilken islændinge har gjort sig<br />
kendte som internationale forretningsfolk, er, at de vil<br />
styre det hele selv. Dog har det ikke været nævnt med<br />
et eneste ord, at dele af administrationen i Sterling<br />
skal fl yttes til Island, og selvom medarbejderne i Sterling<br />
selvfølgelig er sig bevidste, at en sådan mulighed<br />
er til stede, i hvert fald teoretisk, lægges der vægt på,<br />
at man til dato ikke har set noget signal i den retning,<br />
og det er de Sterling-ansatte godt tilfredse med.<br />
Både Harald og Sterlingʼs fl yvechef, luftkaptajn<br />
Claus Gammelgaard,<br />
bekræfter, at de under forhandlingerne<br />
med islændingene<br />
ikke har konstateret<br />
signaler om nogen udfl ytning<br />
af arbejdspladser. Tværtimod<br />
fi nder Harald det sandsynligt,<br />
at operation m. v. for de<br />
to inchartrede Astraeus-fl y<br />
(Iceland Express) overtages<br />
Claus Gammelgaard.<br />
af Sterling.<br />
Helt uanset, hvad der måtte ske på nævnte områder, er<br />
stemningen blandt Sterling-medarbejderne optimistisk.<br />
De tror på, at de to islændinge overtager Sterling i hensigten<br />
at udvikle selskabet. Det er det, de har fået oplyst.<br />
Maersk Air<br />
På pressemødet oplyste Pálmi videre, at Sterlingʼs<br />
trafi k ud af København vil modtage passagerer, som<br />
Iceland Express bringer fra Island til den danske<br />
hovedstad. Dermed b<strong>liv</strong>er samarbejdet mellem Iceland<br />
Express og Sterling i nogen udstrækning en parallel til<br />
samarbejdet mellem Icelandair og SAS. Mange islændinge<br />
rejser med Icelandair til København og derfra<br />
med SAS eller andre selskaber fra Star Alliance ud i<br />
verden:<br />
ʼVel har Sterling ikke samme rutenet som SAS og<br />
SASʼ partnere, men et langt stykke hen ad vejen vil<br />
Sterlingʼs destinationer kunne opfylde islændinges<br />
behov, og på den måde regner vi med at erobre yderligere<br />
markedsandele fra Icelandair,ʼ udtalte Pálmi på<br />
et næsten fl ydende svensk.<br />
Han tilføjede, at selvom han betragter Maersk Air<br />
som Sterlingʼs største konkurrent, så vil han ingenlunde<br />
være utilbøjelig til at samarbejde med det A. P.<br />
Møller-ejede luftfartsselskab:<br />
ʼJeg ser ikke nogen hindring for, at Iceland Express<br />
også kan levere islandske passagerer til Maersk Airʼs<br />
ruter, når blot det ikke sker til de destinationer, hvortil<br />
Sterling fl yver.ʼ (Af de ca. 40 destinationer, der indgår<br />
i Maersk Airʼs rutenet, er det kun de otte, hvortil også<br />
Sterling fl yver.)
Overraskelse<br />
For både Maersk Air og SAS kom det islandske opkøb<br />
som en stor overraskelse – umiddelbart mere ubehageligt<br />
end behageligt.<br />
Susanne Larsen, administrerende direktør i SAS<br />
Danmark, udtalte sidste sommer, at man måtte<br />
forvente et udskillelsesløb mellem de danske lavprisselskaber<br />
indenfor et års tid eller i hvert fald i løbet af<br />
efteråret 2005. Hun ville ikke sætte navn på udover<br />
at garantere, at SAS ingenlunde havde planer om at<br />
smide håndklædet i ringen.<br />
Finn Øelund, administrerende direktør i Maersk Air,<br />
har indskrænket sig til at sige, at konkurrencen er benhård,<br />
og at den aktuelle situation næppe kan fortsætte<br />
i længere tid:<br />
ʼIngen virksomhed er interesseret i at tabe penge år<br />
efter år, så noget må der ske på et eller andet tidspunkt,ʼ<br />
er hans konstatering.<br />
Diverse analytikere er forbavset over, at Fred. Olsen<br />
har kunnet formå islændingene til at betale så meget<br />
som DKK 400 millioner for det underskudsgivende<br />
Sterling, hvis fl yfl åde i dag omfatter 10 stk. fl y af mærket<br />
Boeing B-737-800 – men vel at mærke ni leasede<br />
fl y og kun ét fl y, man selv ejer. Og fl yet, selskabet ejer,<br />
er tilmed behæftet med betydelig gæld.<br />
Hvad islændingene reelt betaler for, er navnet Sterling,<br />
som helt indiskutabelt er et godt og velindarbejdet<br />
navn, nogle specialudviklede IT-systemer med navneregister<br />
på kunder, der før har rejst med Sterling, og<br />
om hvem man således véd, at de tilhører ʼdet rejsende<br />
folkʼ, og at de kender selskabet. Endvidere er medarbejderstaben<br />
naturligvis i sig selv et betydeligt aktiv.<br />
På kundekartotekets minusside står, at lavprisselskabernes<br />
kunder ikke er trofaste, idet de ustandseligt surfer<br />
på nettet for at fi nde den absolut laveste billetpris.<br />
’Klods om benene’<br />
Fred. Olsen har angiveligt følt Sterling som en økonomisk<br />
klods om benene, og rent bogføringsmæssigt<br />
har man næret et betydeligt ønske om at få Sterling ud<br />
af regnskaberne i de to moderselskaber, der begge er<br />
børsnoteret i Oslo.<br />
Efter hvad Harald Andresen oplyser overfor TRA-<br />
VEL PEOPLE, skal de to islændinge betale DKK 300<br />
millioner ultimo april i år, mens de sidste DKK 100<br />
millioner erlægges om tre år. For sidstnævnte beløb<br />
stilles bankgaranti.<br />
Med betaling på i alt DKK 400 millioner opnår Fred.<br />
Olsen-selskaberne at få kompensation for de sidste<br />
fem års tab på Sterling, ligesom man slipper af med en<br />
virksomhed, der ikke umiddelbart havde nogen udsigt<br />
til at b<strong>liv</strong>e rentabel som selvstændig enhed.<br />
En altid forsigtig Harald tilføjer:<br />
20 TRAVEL PEOPLE<br />
ʼJeg betragter dog handelen som et faktum først den<br />
dag, pengene ligger på bordet. Man skal ikke bruge<br />
skindet, før bjørnen er skudt.ʼ<br />
På pressemødet blev Pálmi spurgt om, hvorfra pengene<br />
til overtagelsen af Sterling kommer.<br />
Angående de DKK 300 millioner åbnede han sin<br />
jakke og pegede – med et smil – på sin tegnebog!<br />
Overkapacitet<br />
I dag er situationen for både SAS og Maersk Air, at de<br />
to selskaber tilsyneladende ikke slipper af med Sterling<br />
som konkurrent, i det mindste ikke de første par<br />
år. Den islandske investering i Sterling må formodes<br />
at være ensbetydende med, at såfremt selskabet – trods<br />
Pálmis forudsigelser – ikke giver overskud allerede<br />
i år, så vil de nye ejere være indstillet på endnu en<br />
kapitalindsprøjtning i et forsøg på at rette skuden op.<br />
Islændingene betaler næppe DKK 400 millioner for<br />
derefter at afvikle virksomheden.<br />
Pálmi sagde på mødet med pressen, at Sterling ikke<br />
agter sig ud i nogen priskrig med konkurrenterne, idet<br />
han forudså en stigning i skandinavernes rejselyst og<br />
dermed en bedre ud<strong>nyt</strong>telse af kapaciteten. Samme<br />
udtalelse har også fl ere andre fremsat, bl. a. SAS, uden<br />
at markedet dermed er blevet rentabelt.<br />
Erfaringerne fra perioden efter, at luftfart indenfor<br />
EU blev gjort til fri næring, har vist, at så længe der<br />
fi ndes folk med investeringslyst, tilføres kontinuerligt<br />
ny fl ykapacitet i takt med, at nogle luftfartsselskaber<br />
trækker sig, alternativt at efterspørgslen fra publikum<br />
stiger, og dermed vil der stadigvæk være overkapacitet,<br />
ligesom grundlaget for priskrig forb<strong>liv</strong>er intakt. Både<br />
Norwegian Air Shuttle og det Finnair-ejede FlyNordic<br />
er eksempler herpå.<br />
Behov for kapital<br />
Fred. Olsenʼs indhop i Sterling skete to år efter, at<br />
daværende Sterling Airways gik konkurs i september<br />
1993.<br />
Konkursforvalteren,<br />
advokat Henrik Andersen og<br />
Lars Svenheim, der havde<br />
været management-konsulent<br />
i Sterling Airways og repræsenteret<br />
de svenske interesser<br />
(Fritidsresor) i selskabet,<br />
havde taget initiativ til en<br />
videreførelse af det konkursramte<br />
selskab. Det skete først<br />
Lars O. Svenheim.<br />
i regi af konkursboet, i øvrigt<br />
med kun ét fl y i trafi k, og senere overgik ejerskab og<br />
drift til et selskab, som Lars stillede sig i spidsen for.<br />
Fra Dag 1 havde man La Santa Sport som kunde med<br />
fl yvninger til Lanzarote. La Santa Sport havde brugt<br />
Sterling Airways som transportør i adskillige år.<br />
Efterhånden som det nye Sterling fi k fl ere af de gamle<br />
Boeing B-727-fl y i luften, steg behovet for driftskapital,<br />
og i sin jagt på penge opnåede Lars Svenheim<br />
kontakt med Fred. Olsen i Norge, der tidligere havde<br />
været aktiv i norsk luftfart. Fred. Olsen købte sig ind i<br />
det ny Sterling, først med 90 pct., og senere erhvervede<br />
man også de resterende 10 pct.<br />
Fragttrafi k<br />
Sterling har i perioden 2000-2004 haft et samlet tab<br />
på DKK 350 millioner, mens passagertrafi kken årene<br />
forinden, ifølge Fred. Olsen, gav mindre overskud.<br />
Imidlertid engagerede Sterling sig også i fragttrafi k.<br />
Det skete nogenlunde samtidigt med, at nordmændene<br />
købte sig ind i Sterling. Således indchartrede Sterling<br />
et fl y af typen Boeing B-747, hvilket fl øj med fragt<br />
både til Far East og til USA. Men selv med erfarne<br />
Fred. Olsen-folk i ryggen kunne Sterling ikke få den<br />
business op at stå. På mange afgange gik verdens største<br />
fragtfl y i luften med ud<strong>nyt</strong>telse af kun halvdelen af<br />
kapaciteten!<br />
Formanden for Sterlingʼs bestyrelse, Mårten Lunde,<br />
siger til TRAVEL PEOPLE:<br />
ʼNår islændingene nu betaler DKK 400 millioner for<br />
Sterling, vil det samlede bundlinie-resultat for de 10<br />
år, vi har været ejer af Sterling, vise break-even, altså<br />
et plus-minus-nul. Hvis vi ikke havde haft perioden<br />
med fragtfl y og kun skulle tage passagertrafi kken i betragtning,<br />
så ville vi sammenlagt have fået et fornuftigt<br />
afkast på den investerede kapital.ʼ<br />
Mårten tilføjer, at Fred. Olsen har besluttet sig for<br />
ikke at foretage fornyede investeringer i luftfart. Det<br />
betyder, at en 70 års epoke i luftfart nu er afsluttet for<br />
Fred. Olsenʼs del. Tidligere har Fred. Olsen drevet<br />
fl ytrafi k i eget navn, og desuden har man været ejer af<br />
Widerøes Flyveselskap, ligesom man har været hovedaktionær<br />
i den norske del af SAS.<br />
Straks efter Mårtens udtalelse om, at Fred. Olsen<br />
ikke mere vil engagere sig i luftfart, kom dog en meddelelse<br />
fra Norge om, at Fred. Olsen har tegnet sig for<br />
en mindre, nærmest symbolsk, aktiepost i lavprisfl yselskabet<br />
Norwegian Air Shuttle, som Sterling for nylig<br />
indgik en samarbejdsaftale med. Således har Fred.<br />
Olsen erhvervet to procent af aktiekapitalen i Norwegian<br />
svarende til NOK 5 millioner.<br />
Ifølge Harald er der ikke tale om et aktivt engagement<br />
i luftfart, men udelukkende om en investering i<br />
papirer, der forventes at stige i værdi:<br />
ʼMåske b<strong>liv</strong>er der tale om en meget kortvarig investering,ʼ<br />
siger Harald. ʼVi køber og sælger jo aktier hele<br />
tiden.ʼ ■
Børge Thornbech<br />
– back in town<br />
Mens Børge Thornbech var i gang med forberedelserne<br />
til aftenens <strong>nyt</strong>årsfest, ringede mobiltelefonen.<br />
Det var en af cheferne i den estiske investeringsbank<br />
Crecso, der på årets sidste dag lige ville<br />
høre, om Børge var villig til igen at b<strong>liv</strong>e administrerende<br />
direktør i Estonian Air.<br />
Den danske luftfartsmand ville tænke på sagen i<br />
<strong>nyt</strong>årsdagene. Mandag 3. januar svarede han ja, og<br />
tirsdag 4. januar blev kontrakten underskrevet.<br />
I dag styres det nu delvis SAS-ejede luftfartsselskab<br />
igen af Børge Thornbech.<br />
BØRGE THORNBECH (61) troede, han<br />
havde haft sit sidste job her i <strong>liv</strong>et. Men<br />
<strong>nyt</strong>årsaftensdag 2004 ringede mobiltelefonen,<br />
og en repræsentant for den estiske investeringsbank<br />
Cresco spurgte, om Børge ville påtage sig igen at være<br />
administrerende direktør for Estonian Air.<br />
Der blev aftalt møde til mandag 3. januar, den første<br />
arbejdsdag efter <strong>nyt</strong>år. Mødet fortsatte om tirsdagen,<br />
og den eftermiddag blev kontrakten underskrevet!<br />
Børge Thornbech kom til det Maersk Air-relaterede<br />
Star Air i begyndelsen af 1990ʼerne og fl yttede senere<br />
til Maersk Air Rejsebureau, som han blev chef for i<br />
1994. Da Maersk Air i 1996 blev medejer af Estonian<br />
Air og i den forbindelse overtog ansvaret for<br />
selskabets drift, udnævntes Børge til administrerende<br />
direktør for virksomheden i Tallinn. Sideordnet hermed<br />
fortsatte han i nogen tid med også at have ansvar<br />
for rejsebureauet.<br />
Børge var chef for Estonian Air frem til midten af<br />
år 2000, da han blev kaldt hjem til Maersk Air for at<br />
bestride posten som COO. Det gjorde han frem til<br />
pensioneringen i begyndelsen af år 2004.<br />
ʼSandt at sige havde jeg ikke planlagt at skulle gå<br />
ind i noget <strong>nyt</strong> job,ʼ fortæller Børge. ʼFra år tilbage<br />
har jeg haft et par bestyrelsesposter, og dem havde jeg<br />
tænkt mig at fortsætte med. Men derudover havde jeg<br />
ikke forestillet mig noget engagement.ʼ<br />
Ejerskifte<br />
Allerede mandag 10. januar sad Børge på ny i chefstolen<br />
hos Estonian Air. De fl este af medarbejderne<br />
kendte han fra tidligere, og rutenettet var heller ikke<br />
meget anderledes end i perioden 1996-2000.<br />
Dog havde Estonian Air i mellemtiden fået hårdere<br />
konkurrence, idet både lavprisoperatøren easyJet og<br />
tjekkiske CSA var begyndt at fl yve på Tallinn. Det<br />
betyder, at det estiske selskab ikke mere er alene på<br />
ruterne til Berlin og Prag, og desuden begynder det<br />
Finnair-ejede FlyNordic om kort tid at fl yve på Estonian<br />
Airʼs stamruter, Tallinn-København henholdsvis<br />
Tallinn-Stockholm, ligesom KLM har varslet sin<br />
ankomst til sommer med en Tallinn-Amsterdam-rute.<br />
Børge tror dog ikke, at FlyNordic får nogen dramatisk<br />
indvirkning på Estonian Airʼs trafi k, idet 80 pct. af<br />
trafi kken fra Tallinn til både København og Stockholm<br />
består af passagerer, der skal videre ud i verden<br />
22 TRAVEL PEOPLE<br />
med SAS. De sidste 20 pct. udgøres overvejende af<br />
lokal leisure-trafi k, hvor billetterne i forvejen er så<br />
billige, at FlyNordic næppe kan fl yve til endnu lavere<br />
priser, og i hvert fald b<strong>liv</strong>er det i så tilfælde uden at<br />
tjene penge på de operationer.<br />
En anden forskel var, at Maersk Air ikke mere er<br />
medejer af virksomheden. I 2003 solgte det APMejede<br />
luftfartsselskab nemlig sin aktiepost på 49 pct.<br />
til SAS. For Børge er den ændring imidlertid kun<br />
et spørgsmål om, at han nu skal kommunikere med<br />
nordmanden Gunnar Reitan, koncerndirektør i SAS,<br />
der er medlem af Estonian Airʼs bestyrelse, mens<br />
kontaktmanden til ejerkredsen tidligere hed Ole Dietz<br />
fra Maersk Air.<br />
At Estonian Air pludselig havde brug for Børge igen,<br />
skyldtes bestyrelsens utilfredshed med den hidtidige<br />
topchef, esteren Erki Urva. Han blev fyret 4. januar<br />
– altså samme dag, hvor bestyrelsen og Børge var<br />
blevet enige. De nærmere omstændigheder omkring<br />
utilfredsheden er ikke blevet meddelt.<br />
Egentlig så bestyrelsen allerhelst en ester ved roret<br />
igen. Men i Estland kan man af gode grunde ikke<br />
fi nde en ledelsesperson med luftfartserfaring. Dertil<br />
er landet for ungt, og derfor tyer man til udlandet.<br />
Børge kendte man fra tidligere og vidste, at man i<br />
ham ville få en dygtig luftfartsmand, der tillige havde<br />
den fordel, at han kendte selskabet.<br />
Fremtiden<br />
Hvad sker nu? Hvad agter Børge at foretage sig?<br />
Børge Thornbech pointerer, at han endnu ikke har<br />
fået direktiver fra bestyrelsen. Men alligevel synes<br />
linien klar. Efter at SAS har overtaget Maersk Airʼs<br />
aktiepost, skal Estonian Air selvsagt føde passagerer<br />
ind i SAS-systemet, dels via København, dels via<br />
Stockholm. Den sag er der ingen tvivl om.<br />
Men det synes lige så klart, at det estiske luftfartsselskab,<br />
parallelt med fødetrafi kken til SAS, skal<br />
videreføre sin trafi k til alle nuværende destinationer.<br />
Herom siger Børge:<br />
ʼEstonian Air har gennem årene oparbejdet en stabil<br />
og fornuftig trafi k til en række europæiske destinationer.<br />
Hvis vi skulle svække den trafi k til fordel<br />
for SASʼ rutenet, så ville der utvivlsomt lynhurtigt<br />
komme andre selskaber og overtage de direkte fl yvninger<br />
til og fra Tallinn. Og så ville de passagerer jo<br />
Facts om Estonian Air<br />
Estonian Air er ejet af SAS med 49 pct., af<br />
Estlands regering med 34 pct. og af den estiske<br />
investeringsbank Cresco med 17 pct.<br />
Flyfl åden består af 5 stk. Boeing B-737-500,<br />
der alle er leasede.<br />
Rutenettet omfatter København, Göteborg,<br />
Stockholm, Oslo, Amsterdam, Berlin, Bruxelles,<br />
Dublin, Frankfurt, Hamburg, Kiev,<br />
London, Moskva, München, Paris og Vilnius.<br />
Fra april fl yves også til Milano og fra maj<br />
desuden til Manchester.<br />
Ruten Tallinn-Kiev går ikke alt for godt og<br />
er derfor ʼunder observationʼ, men på nuværende<br />
tidspunkt er der ingen beslutning om<br />
nogen ændring.<br />
Trods tilhørsforholdet til SAS har Estonian<br />
Air valgt en ekstern GSA i Danmark, fi rmaet<br />
Gateways i København. Manager er Erik<br />
Hansen.<br />
Maersk Airʼs billetkontor i Københavns<br />
Lufthavn (Terminal 3) er billetudsteder for<br />
Estonian Air.<br />
alligevel ikke komme SAS til gode.<br />
Derfor er vor opgave ubetinget at tilbyde det bedste<br />
trafi ksystem. Det er den måde, vi skal møde konkurrencen<br />
på, og jeg føler mig overbevist om, at det også<br />
er SASʼ opfattelse.ʼ<br />
Om fremtiden i øvrigt for Estonian Air siger Børge,<br />
at alt tyder på en stadig stigende trafi k. Den udvikling<br />
skal først og fremmest ses i lyset af Estlands<br />
optagelse i EU:<br />
ʼI Estland bor mindre end 1,5 million mennesker,<br />
og af dem er det kun de 300.000, der har penge til at<br />
betale en fl ybillet. Det indebærer, at væksten i første<br />
omgang skal komme udefra.<br />
EU-medlemsskabet betyder besøg af diplomater,<br />
EU-funktionærer samt af forretningsfolk, der overvejer<br />
investeringer i Estland. Først når resultaterne<br />
af den udvikling foreligger, kan vi forvente en højere<br />
levestandard for esterne og dermed en stigning i<br />
esternes rejselyst.ʼ<br />
Børge tilføjer, at de to andre baltiske lande, Letland<br />
og Litauen, nok har fl ere indbyggere end Estland,<br />
men ingen af dem har fl ere potentielle rejsende end<br />
Estland:<br />
ʼLetland har 2,5 mill. indbyggere, og Litauen har<br />
3,5 millioner, men begge lande har kun 300.000 mennesker<br />
hver, der har råd til at foretage en rejse.ʼ<br />
Atypisk luftfartsmarked<br />
Med i alt 900.000 potentielle fl ypassagerer, fordelt på<br />
tre lande, der har hvert sit luftfartsselskab, udgør Baltikum<br />
et atypisk luftfartsmarked, og på den baggrund<br />
fi nder Børge Thornbech, at det er rigtigt set af SAS, at<br />
Samarbejdet mellem Estonian Air og SAS indebærer, at det estiske selskab har fl ere daglige frekvenser<br />
på både København og Stockholm. Børge Thornbech (billedet), administrerende direktør, sørger<br />
imidlertid for, at Estonian Air fl yver til samtlige destinationer, hvortil trafi kken er så betydelig, at<br />
nonstop-ruter er bæredygtige.<br />
fl ytrafi kken i de tre lande bør samordnes. Således har<br />
SAS besluttet sig for ʼat sætte sig på Baltikumʼ. SAS<br />
betragter Baltikum som en del af sit hjemmemarked.<br />
Udover Estonian Air har SAS interesser i Air Baltic<br />
i Letland (47,2 pct.), og desuden er SAS i øjeblikket<br />
i forhandling med myndighederne i Litauen om en<br />
overtagelse af Lithuanian Airlines. For at lægge pres<br />
på Litauen har Air Baltic gennem det seneste halvår<br />
åbnet fl ere ruter ud af Vilnius til europæiske destinationer<br />
i direkte konkurrence med litauernes eget luftfartsselskab,<br />
og Air Baltic har gjort betydelige indhug<br />
i Lithuanian Airlinesʼ hjemmemarked. Det har kunnet<br />
lade sig gøre siden 1. juni 2004, da Litauen – i lighed<br />
med de to andre baltiske lande – blev optaget i EU.<br />
Overskud<br />
Estonian Air er et overskuds-foretagende. I fjor fl øj<br />
man med 510.000 rutepassagerer og 35.000 på charter,<br />
og omsætningen udgjorde EEK 1 milliard. Bundlinieresultatet<br />
er ikke meddelt endnu, men Børge oplyser,<br />
at det b<strong>liv</strong>er positivt – om end en del mindre end året<br />
forinden.<br />
Helt uanset, hvordan det fremtidige luftfarts-billede<br />
i Baltikum kommer til at forme sig, er det i dag Børge<br />
Thornbech, der sidder i chefstolen hos Estonian Air<br />
og trækker i trådene. Hvor længe han skal gøre det,<br />
véd han ikke selv. Hans bestyrelse véd det heller ikke.<br />
Børge er kort og godt ansat, indtil bestyrelsen fi nder<br />
en kompetent ester. Og hvornår det sker, er der heller<br />
ingen, der véd. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 23
Gennem adskillige år var Atlantic Airways og Maersk Air skarpe konkurrenter. Men<br />
efter lørdag 30. oktober 2004, da Maersk Air ophørte med at trafi kere Færøerne,<br />
blev stridsøksen lagt på hylden, og de to selskaber begyndte at samarbejde. Magni<br />
Arge, administrerende direktør i Atlantic Airways, og Finn Øelund, administrerende<br />
direktør i Maersk Air, glædede sig til det fremtidige samarbejde.<br />
24 TRAVEL PEOPLE<br />
Maersk Air’s<br />
sidste Færø-afgang<br />
Lars Nygaard (38) er Spanair’s COO. På billedet fl ankeres<br />
han af sine to nærmeste medarbejdere, Simon<br />
Hansen (29), underdirektør med ansvar for Business<br />
Development, og Jørgen Holme (44), underdirektør<br />
og ansvarlig for Department Network Operation.<br />
Efter 34 års daglig befl yvning af Færøerne er Maersk Air ophørt<br />
med den trafi k. I stedet er indgået et codeshare-samarbejde med<br />
Atlantic Airways.<br />
Maersk Air’s sidste afgang til de nordatlantiske øer samlede 97<br />
passagerer, for hvem der blev tale om en både historisk, spændende<br />
og desuden vemodig rejse. TRAVEL PEOPLE var med på turen.<br />
VEMOD prægede Maersk Airʼs sidste afgang<br />
til Færøerne.<br />
Det var lørdag 30. oktober 2004 klokken<br />
09.07 (lokal tid), det blå fl y, en Boeing B-737-500<br />
med registreringen OY-API og med det vanlige fl ight<br />
number, DM181, rullede ud fra standpladsen i Københavns<br />
Lufthavn. Der var mange fl y, der skulle af<br />
sted ved 9-tiden, hvorfor der var nogen ventetid ved<br />
startbanen. Først kl. 09.23 var man i luften.<br />
I cockpit sad en af Maersk Airʼs veteraner, luftkaptajn<br />
Niels Helmø Larsen, der havde sin søn, Lars<br />
Helmø Larsen, med som styrmand. Niels har lige<br />
siden sin start i Maersk Air tilhørt Færø-teamʼet,<br />
d. v. s. de piloter, der var checked ud på at fl yve<br />
Færøerne. Han var selv af den opfattelse, at han har<br />
gennemført mere end 300 landinger i den lille lufthavn<br />
på Vágar, en af de vestlige øer i gruppen.<br />
For alle i Maersk Air og for alle færinger var<br />
denne afgang noget ganske særligt, og det gjaldt<br />
ikke mindst for Niels Helmø Larsen. For ham var<br />
der ikke blot tale om sidste fl yvning på Færøerne,<br />
men også om hans allersidste fl yvning for Maersk<br />
Air, hvor han havde arbejdet i mere end 25 år. Når<br />
han senere samme dag kom tilbage til København,<br />
gik han nemlig direkte på pension! Af samme årsag<br />
havde Niels og hans søn inviteret deres familier<br />
med på turen til de nordatlantiske øer, bl. a. Nielsʼ<br />
85-årige far, pensioneret luftfartsinspektør ved<br />
Statens Luftfartsvæsen, Børge Helmø Larsen. Under<br />
fl yvningen var den 86-årige far fl ere gange på besøg<br />
i cockpitʼet, der således rummede tre generationer<br />
samtidigt.<br />
Óli Hammer<br />
I kabinen befandt sig 97 passagerer, hvilket antal var<br />
langt større end på en normal lørdag. Finn Øelund,<br />
Maersk Airʼs administrerende direktør, der selv<br />
var med på turen, lod en bemærkning falde om,<br />
at ʼhvis vi havde haft så mange passagerer på alle<br />
afgange til Færøerne, så er jeg ikke sikker på andet<br />
end, at vi havde fortsat den ruteʼ. Det var tydeligt, at<br />
størsteparten af passagererne var færinger, der ville<br />
deltage i denne for Færøerne historiske fl yvning, og<br />
som altså udgjorde afslutningen på en epoke i færøsk<br />
historie. Selvom færingerne selvsagt er tilfredse<br />
med, at de for 17 år siden fi k deres eget luftfartsselskab,<br />
Atlantic Airways, så har Maersk Air trods alt<br />
været det selskab, der i begyndelsen af 1970ʼerne gav<br />
Færøerne en stabil trafi kforbindelse til omverden, og<br />
som gennem 34 år har sat sit præg på den færøske<br />
infrastruktur og dermed været en aktiv spiller i<br />
øernes udvikling.<br />
Blandt passagererne så man Óli Hammer, der selv<br />
er en markant brik i Færøernes transport-historie.<br />
Omkring 1980 tog Óli initiativ til etablering af<br />
rederiet Smyril Line, der ikke så meget blev en konkurrent<br />
til Maersk Air, men nok så meget til DFDS,<br />
der gennem 100 år havde sejlet mellem Danmark og<br />
Færøerne. Óli var administrerende direktør i Smyril<br />
Line fra rederiets start til for et par måneder siden.<br />
For ham var det nærmest et must at skulle være med<br />
på Maersk Airʼs sidste Færø-fl yvning, hvorfor han<br />
havde tilrettelagt hjemrejsen efter et besøg i London,<br />
så forbindelsen passede med Maersk Air-afgangen<br />
fra København.<br />
Hvem man også så ombord i fl yet, var hoteldamen<br />
Marianne Laiderz, der kendes fra sine år som chef<br />
for Mayfair-hotellerne i både København og Malmö.<br />
Hun blev for godt og vel et år siden gift med den<br />
færøske forretningsmand Ásvald Simonsen og fi k på<br />
den måde et særligt kærlighedsforhold til Færøerne.<br />
Ásvald var også med på turen.<br />
Færøske stewardesser<br />
Flyvningen op til Færøerne foregik i fi nt vejr. Der var<br />
ingen uregelmæssigheder af nogen art. Stemningen<br />
ombord var en blanding af festlig og vemodig. Alle<br />
vidste, at de deltog i en helt speciel fl yvning.<br />
Kabinebesætningen bestod den dag af tre færøske piger<br />
og to danske. Specielt for de tre færinger var dagen<br />
vemodig. En af pigerne kom hen til Finn Øelund, der<br />
sad på forreste række. ʼEr det virkelig meningen, at vi<br />
aldrig mere skal fl yve på Færøerne?ʼ, spurgte hun.<br />
Finn kunne ikke lide at svare med et enkelt og<br />
koldt ʼJa, sådan er det bareʼ, så han forsøgte at lade<br />
en dør stå på klem: ʼSom det ser ud lige nu, så er<br />
svaret ja. Men man véd jo aldrig, hvad der måtte ske<br />
ud i fremtiden ...ʼ<br />
Både Finn og stewardessen vidste inderst inde<br />
godt, hvad klokken havde slået.<br />
TRAVEL PEOPLE 25
Besætningen på det Maersk Air-fl y, der udførte selskabets sidste frem-og-tilbage-tur til Færøerne, var styrmand Lars Helmø Larsen, kabinechef Ninna Steinø, stewardesserne Turid Sørensen,<br />
Helle Aggerlin, Óluva Hansen, Laufey Vilberg samt kaptajn Niels Helmø Larsen.<br />
Sightseeing<br />
Ved ankomsten til færøsk luftrum var vejret fortsat<br />
fi nt, og kaptajn Niels Helmø Larsen bød passagererne<br />
på en ekstraordinær sightseeing med fl yvning i<br />
meget lav højde hen over samtlige øer og ind mellem<br />
fjeldene. Mange færinger stod på jorden og vinkede<br />
op til det blå Maersk Air-fl y. Alle var klar over,<br />
hvorfor fl yet cirklede hen over hele øgruppen: at det<br />
var sidste dag for Maersk Airʼs trafi k til og fra Færøerne,<br />
og at der var tale om afslutningen på en epoke i<br />
færøsk luftfartshistorie.<br />
Klokken 09.48 (lokal tid) – 2 t. 25 min. efter<br />
starten fra Kastrup – satte Niels og sønnen Lars<br />
fl yets hjul sikkert ned på den kun 1.250 meter lange<br />
landingsbane i den lille færøske lufthavn på Vágar,<br />
og tre minutter senere stod fl yet stille ud for terminalbygningen.<br />
Den færøske kabinechef, Ninna Steinø, slog trappen<br />
ud, som hun havde gjort det så mange gange før.<br />
Finn var den første passager, der forlod fl yet, og ved<br />
foden af trappen blev han modtaget af lufthavnschef<br />
Finnbogi Niclasen, der er en af de få færinger, der<br />
fortsat er dansk statstjenestemand.<br />
Monopol<br />
Mens passagererne sivede ud via bagagehallen og<br />
passerede Fæøernes rødhårede tolder, gik Finn<br />
Øelund og en håndfuld inviterede gæster til Atlantic<br />
Airwaysʼ hangar, hvor diverse personer fra færøsk<br />
rejse<strong>liv</strong> var mødt op for at sige farvel til det luftfartsselskab,<br />
der siden 1. marts 1970 havde fl øjet på<br />
Færøerne.<br />
Finn redegjorde for Maersk Airʼs nye koncept,<br />
der var udsprunget af den benhårde konkurrence i<br />
europæisk luftfart. En enhedsfl åde og en rutemæssig<br />
26 TRAVEL PEOPLE<br />
strategi bestående af sydgående trafi k ud af København<br />
til såkaldte lavpriser var en del af konceptet,<br />
forklarede han. Og så mindede han desuden om, at<br />
Færøerne i dag har et eget luftfartsselskab, der gennem<br />
de seneste 10 år har vokset sig så stort og stærkt,<br />
at Maersk Airʼs befl yvning af Færøerne ikke mere<br />
anses for påkrævet.<br />
Han oplyste også, at Maersk Air – teoretisk set<br />
– fortsat eksisterer på Færøerne, idet Maersk Air og<br />
Atlantic Airways har indgået billetaftale samt aftale<br />
om codesharing.<br />
Magni Arge, administrerende direktør i Atlantic<br />
Airways, sagde i sin tale, at han havde været glad for<br />
at have Maersk Air som konkurrent:<br />
ʼAtlantic Airways har lært en masse af Maersk Air,<br />
og netop den faktor gør, at vi i dag ser os i stand til<br />
selv at forestå trafi kken til og fra Færøerne,ʼ udtalte<br />
han.<br />
Magni lovede, at Atlantic Airways under ingen<br />
omstændigheder vil ud<strong>nyt</strong>te sin monopol-situation.<br />
Priserne vil b<strong>liv</strong>e holdt i ro, og Atlantic Airways vil<br />
øge kapaciteten på ruterne ud af Færøerne, så den<br />
b<strong>liv</strong>er på samme niveau som den hidtidige, hvor man<br />
har været to selskaber om at fl yve.<br />
Han tilføjede, at Atlantic Airways i øvrigt ikke<br />
udelukker, at noget andet selskab vil begynde at fl yve<br />
mellem Færøerne og Danmark:<br />
ʼVi falder ikke i søvn, fordi vi nu b<strong>liv</strong>er alene om<br />
trafi kken,ʼ sagde han. ʼVi vil positionere os på en<br />
sådan måde, at vi til enhver tid vil være klar til at<br />
møde en konkurrent.ʼ<br />
Hjemturen<br />
På grund af sightseeing-turen over de 18 øer og<br />
ceremonien i hangarbygningen blev afgangen til<br />
København senerelagt en god times tid.<br />
Da fl yet rullede ud fra standpladsen kl. 12.49 (lokal<br />
tid), var 67 passagerer ombord. Og mange mennesker<br />
stod i lufthavnen og vinkede farvel. Det var lufthavnens<br />
personale, gæsterne fra ceremonien i hangaren<br />
og mange andre, således også Færøernes trafi kminister,<br />
landsstyremand Bjarni Djurholm, samt rejsebureaufolkene<br />
Uni Danielsen og Sámal Bláhamar.<br />
Landstingsmanden Poul Michelsen, tidligere borgmester<br />
i Tórshavn, var en af passagerne på tilbageturen<br />
til København. Han har i alle år været en af<br />
Maersk Airʼs mest frekvente Færø-passagerer, så han<br />
havde bestemt sig for at være med ombord på sidste<br />
afgang fra Færøerne.<br />
Tommy Djurhuus, der i de senere år havde været<br />
Maersk Airʼs repræsentant på Færøerne, var også<br />
med på tilbagerejsen til København. Han fortalte,<br />
at han vil etablere et informationskontor i Törshavn<br />
for erhvervs<strong>liv</strong>et med særlig fokusering på danske<br />
fi rmaer, der vil etablere sig i Nord-Atlanten.<br />
Klokken 15.51 lokal tid var OY-API tilbage på<br />
Kastrup. Et punktum var dermed sat både for et<br />
stykke historie i Maersk Air og for et stykke historie<br />
på Færøerne. ■
Tre generationer i cockpit’et var, hvad man oplevede ombord på Maersk Air’s sidste fl y<br />
fra København til Færøerne. Kaptajn Niels Helmø Larsen, der skulle gå på pension, da han<br />
senere samme dag kom tilbage til København, havde sin søn, Lars Helmø Larsen, med som<br />
styrmand, og i passagerkabinen sad Niels’ far, den 86-årige fhv. luftfartsinspektør Børge<br />
Helmø Larsen, som et par gange listede ud i cockpit’et for at se, om sønnen og barnebarnet<br />
styrede, som de skulle.<br />
I gaten var der hektisk aktivitet. Ved boarding serviceredes passagererne af Barbara Bennett<br />
og Line Cohrt samt (bagved) af Paul Burgess.<br />
Eftersom kaptajn Niels Helmø Larsen ikke blot skulle være skipper på Maersk Air’s sidste<br />
Færø-fl yvning, men desuden skulle afslutte sin tjeneste hos Maersk Air samme dag, havde<br />
han inviteret hele familien med til Færøerne. Med far Børge var i alt fi re generationer i den<br />
helmøske familie repræsenteret.<br />
28 TRAVEL PEOPLE<br />
Som det sig hør og bør, blev fl yet, mens det rullede ind mod terminalbygningen, oversprøjtet<br />
med vand fra lufthavnens brandsprøjte.<br />
Ved ankomsten til Vágar-lufthavnen på Færøerne blev Finn Øelund budt velkommen af<br />
lufthavnschef Finnbogi Niclasen.<br />
Blandt passagererne på tilbagerejsen til København var Tommy Djurhuus, der havde været<br />
chef for Maersk Air’s kontor i Tórshavn, og Poul Michelsen, medlem af Færøernes Landsting<br />
og fhv. borgmester i Tórshavn.<br />
Der var travlhed for stewardesserne. Netop på Færø-ruten har der pr. tradition altid været<br />
et betydeligt salg af tax free-varer.<br />
Færøernes rigeste mand, Poul Mohr, der bl. a. ejer skibsværfterne i Tórshavn, i Vestmanna<br />
og på Østerø, havde været på forretningsrejse til London sammen med Óli Hammer, administrerende<br />
direktør i rederiet Smyril Line. Kort tid efter afgik Óli som chef for rederiet.<br />
Hotelpigen Marianne Laiderz rejste til Færøerne i selskab med sin færøske mand, Ásvald<br />
Simonsen.<br />
Hugo Fjørđoy deltog i ceremonien i Atlantic Airways’ hangar. Hugo og vennen Lars Larsen<br />
var foregangsmænd i færøsk luftfart derved, at de helt tilbage i 50’erne tog initiativ til, at<br />
englændernes landingsbane på Vágar, som blev anlagt under Anden Verdenskrig, igen blev<br />
gjort anvendelig til trafi k.<br />
Johan Restorff har i mange år været ejer af velkendte Hotel Hafnia i Tórshavn og i den position<br />
haft et tæt samarbejde med Maersk Air. Johan kom derfor til receptionen i selskab med<br />
sønnen Martin. Johan fortalte, at han stod overfor at skulle sælge hotellet, mens Martin<br />
oplyste, at han havde planer om at tage hyre på en færøsk trawler, inden han senere åbner<br />
egen restaurant i Tórshavn.<br />
TRAVEL PEOPLE 29
Efter fl odbølge-katastrofen:<br />
’En solid beredskabsplan’<br />
Jan Lockhart, formand for Foreningen<br />
af Rejsearrangører i Danmark<br />
(RiD), fastslår, at danske<br />
myndigheder har en ubetinget<br />
pligt til lynhurtig hjælpeindsats<br />
overfor danske statsborgere, der<br />
kommer i klemme ved større<br />
katastrofer ude i verden. Samtidigt<br />
trænger spørgsmålet om<br />
obligatorisk forsikring for rejsegrupper<br />
sig på.<br />
30 TRAVEL PEOPLE<br />
DANSKE MYNDIGHEDERs manglende<br />
aktivitet i timerne efter fl odbølgen i Sydøst-<br />
Asien søndag 26. december blev stærkt<br />
kritiseret fra mange forskellige sider. Jan Lockhart<br />
(40), administrerende direktør for Kuoni/Apollo og<br />
desuden formand for Foreningen af Danske Rejsearrangører<br />
(RiD), er en af kritikerne.<br />
ʻFørst og fremmest reagerede Udenrigsministeriet<br />
for sent,ʼ konstaterer Jan. ʼMan kan sige, at grundlæggende<br />
var UM for sent ude med alting. De skulle<br />
langt tidligere have været på banen med psykologteam,<br />
eftersøgningsfolk etc. I stedet valgte man<br />
at lægge de ting i hænderne på rejsearrangørerne,<br />
hvilket er totalt urimeligt i en sådan situation.ʼ<br />
Statens ansvar<br />
På spørgsmålet om, hvordan UM, set med rejsebranchens<br />
øjne, bør tackle sådanne situationer, svarer Jan:<br />
ʻEn solid beredskabsplan er, hvad myndighederne<br />
umiddelbart bør udarbejde, og på baggrund af en<br />
sådan skal man selvfølgelig være i stand til at handle<br />
hurtigt og resolut. Desuden skal de sørge for, at de<br />
personer, UM og også andre offentlige instanser har<br />
stationeret rundt omkring i verden, rent faktisk er i<br />
stand til at agere på tilstrækkelig vis.ʼ<br />
At Staten er ansvarlig for hjælp til danske statsborgere,<br />
når disse b<strong>liv</strong>er fanget i en altødelæggende<br />
naturkatastrofe, kan der ifølge Jan ikke herske nogen<br />
som helst tvivl om:<br />
ʼUanset rejsebranchens egne ressourcer med hensyn<br />
til kriseberedskab må vi konstatere, at rejsearrangørerne<br />
ikke selv er i stand til at løfte så enorme<br />
opgaver, som der var tale om i Sydøst-Asien. Det<br />
er indiskutabelt et regeringsanliggende,ʼ fastslår<br />
formanden for RiD. ʼAt Regeringen udmærket var<br />
klar over sit ansvar, så vi jo også i sidste ende, da regeringen<br />
sendte SAS-fl y af sted for at hente kvæstede<br />
skandinaver, ligesom også læger, politifolk m. fl . blev<br />
dirigeret til Phuket.ʼ<br />
ʼRegeringens beslutning om en mindehøjtidelighed i<br />
Thailand, hvortil pårørende til de omkomne danskere<br />
blev inviteret, er yderligere et vidnesbyrd om, at danske<br />
myndigheder er sig sit ansvar bevidst.ʼ<br />
For Jan Lockhart at se gik sagens alvor op for<br />
myndighederne i Danmark først 24 timer efter, at<br />
situationen stod klar for alle andre, og derefter skulle<br />
det vise sig, at myndighederne overhovedet ikke var i<br />
besiddelse af en beredskabsplan.
Millionbeløb<br />
Flodbølgens økonomiske omkostninger for dansk<br />
henholdsvis skandinavisk rejsebranche foreligger der<br />
endnu ikke nogen endelig opgørelse på:<br />
ʼMen,ʼ siger Jan, ʼførst og fremmest har der været<br />
betydelige udgifter til ekstraordinær hjemtransport af<br />
de nødstedte gæster. Herudover kommer beløb, der<br />
skal betales i kompensation for gæsternes mistede feriedage.<br />
Og endeligt er der selvfølgelig tale om tabte<br />
dækningsbidrag for de rejser, der ikke gennemføres<br />
den resterende del af vinteren.ʼ<br />
ʼDet er svært at sætte præcise tal på de samlede<br />
omkostninger, men der er i hvert tilfælde tale om<br />
et to-cifret, måske endda tre-cifret, millionbeløb,ʼ<br />
fastslår han.<br />
Mange har undret sig over, at rejsearrangørerne er<br />
forpligtet til at betale erstatning til de kunder, der<br />
hentes hjem i en katastrofesituation.<br />
Jan oplyser, at hvis en rejsearrangør tvinger kunderne<br />
til at rejse hjem før tiden, er kunden berettiget<br />
til kompensation for de feriedage, han eller hun går<br />
glip af, og den regel er gældende uanset årsagen til<br />
den fremrykkede hjemrejse.<br />
Høje provisioner<br />
ʻFinder du, at de rejseforsikringer, man kan købe hos<br />
de to store, Europæiske henholdsvis Gouda, er tilstrækkeligt<br />
dækkende – ikke blot i henhold til teksten<br />
i policen, men også i praksis? Og hvad med alle de<br />
andre rejseforsikringer, eksempelvis dem man køber<br />
i bankerne?ʼ<br />
ʻUmiddelbart fi nder jeg, der ikke er noget at udsætte<br />
på dækningsomfanget af rejseforsikrings-selskabernes<br />
forsikringer. Jeg kender ikke de øvrige selskabers<br />
dækning godt nok til, at jeg kan udtale mig om disse.<br />
Men det er selvfølgelig vigtigt, at den alarmcentral,<br />
der i første omgang skal komme den nødstedte til<br />
32 TRAVEL PEOPLE<br />
undsætning, besidder tilstrækkelige forudsætninger.ʼ<br />
Jan oplyser, at rejsebranchens organisationer ikke<br />
tidligere har haft indfl ydelse på rejseforsikringsselskabernes<br />
produkter og heller ikke har udtrykt ønske<br />
herom. Dog mener han at vide, at de største forsikringsselskaber<br />
helt af sig selv har forespurgt visse<br />
rejsearrangører om disses synspunkter på rejseforsikringens<br />
sammensætning. Det gælder ikke mindst<br />
skirejseforsikringer.<br />
Måske har branchen ikke været speciel hård i sin<br />
bedømmelse af rejseforsikringer, idet de fl este rejsebureauer<br />
gennem mange år har stillet sig til rådighed<br />
som salgskanal mod en provision, der indtil for en<br />
halv snes år siden var så høj, at mange rejsebureauer<br />
var økonomisk afhængige af den indtjening! Det<br />
forhold ændrede sig imidlertid radikalt, da Gouda<br />
kom på banen i midten af 90ʼerne. Konkurrencen fra<br />
Gouda gjorde, at Europæiske måtte sænke sine priser,<br />
og dermed var der ikke længere plads til den tidligere<br />
så skyhøje provision til rejsebureauerne.<br />
’Dumt – men ikke ulovligt’<br />
Jan Lockhart udelukker ikke, at fl odbølge-katastrofen<br />
og den efterfølgende diskussion om Udenrigsministeriets<br />
pligt til at hente danskere hjem kan give<br />
anledning til et nærmere ʼeftersynʼ af rejseforsikringsområdet.<br />
Han forudser, at der fremover kan b<strong>liv</strong>e<br />
stillet særlige krav om dækning i forbindelse med naturkatastrofer,<br />
og hvad der, ifølge Jan, også kan b<strong>liv</strong>e<br />
aktuelt, er spørgsmålet om, hvorvidt arrangører af<br />
grupperejser, herunder også charterrejser, skal kunne<br />
forlange af deres kunder, at de tegner en forsikring.<br />
En forsikring skal i så fald være en betingelse for at<br />
kunne deltage i et rejsearrangement.<br />
Allerede nu diskuteres, hvortil de thailandske sygehuse<br />
skal fremsende deres regninger for behandling<br />
af de udenlandske turister efter fl odbølgekatastrofen.<br />
Skal regeringerne i de lande, patienterne kommer fra,<br />
stå for omkostningerne? Eller skal patienterne selv?<br />
Og hvad med de mennesker, der ikke var i besiddelse<br />
af en forsikring?<br />
I 1980ʼerne var enhver kunde hos Spies Rejser<br />
obligatorisk forsikret. Rejseforsikringen indgik helt<br />
automatisk i en charterrejse hos Spies, der på den<br />
måde undgik en masse arbejde med kunder, der blev<br />
bestjålet eller overfaldet på feriedestinationerne.<br />
Denne kollektive forsikring købte Spies hos Europæiske.<br />
Men da Europæiske havde forhøjet forsikringspræmien<br />
et par gange, trak Spies sig ud af ordningen<br />
og vendte tilbage til det traditionelle salg af forsikringer<br />
til de kunder, der måtte ønske en sådan.<br />
ʼUnder alle omstændigheder må det betragtes som<br />
hamrende dumt at rejse ud i den store verden uden<br />
forsikring,ʼ fastslår RiD-formanden Jan Lockhart, der<br />
forudser, at der enten lovgives på det område, eller at<br />
rejsebranchen fi nder sammen om en fælles, tilfredsstillende<br />
løsning. ■
’2004 var et mareridt ...’<br />
Henrik Neelmeyer indgik i det<br />
konsortium, der pr. 1. april 2003<br />
købte guldægget Krone Rejser<br />
af Jørgen Løye. Men det, der<br />
indtil overtagelsen var et lukra-<br />
tivt niche-marked, blev pludse-<br />
lig totalt udvandet, og Henrik<br />
og hans to medinvestorer måtte<br />
kigge langt efter guldet.<br />
’Imidlertid fortryder vi ikke, at<br />
vi købte,’ siger han med mode-<br />
rat overbevisning i stemmen.<br />
Hvordan Henrik har tacklet pro-<br />
blemerne, og hvad fremtidspla-<br />
nerne for Krone Rejser går ud<br />
på, fortæller Henrik om i dette<br />
interview.<br />
Henrik Neelmeyer, administrerende<br />
direktør i Krone Rejser A/S<br />
– ’Charmen ved rejsebranchen er,<br />
at det går både op og ned, og<br />
alle rejsebranchefolk er jo<br />
en slags masochister ...’<br />
HENRIK NEELMEYER (42) kom på en<br />
langt større opgave, end han på forhånd<br />
havde forestillet sig, da han pr.1. april 2003<br />
blev medejer af og administrerende direktør for<br />
niche-operatøren Krone Rejser A/S.<br />
Henrik indgår i det tre-mands-konsortium, der<br />
købte Krone Rejser af den tidligere ejer, Jørgen<br />
Løye. Konsortiet inkluderer, foruden Henrik, forretningsmanden<br />
Lars Thuesen, der i sin egenskab af<br />
majoritetsejer er formand for selskabets bestyrelse,<br />
samt svenskeren Lars Meijer. Sidstnævnte har status<br />
af sleeping partner.<br />
I næsten et helt år havde Lars Thuesen forhandlet<br />
med Jørgen, inden brikkerne endeligt faldt på plads.<br />
Jørgen har nemlig aldrig været en mand, der giver<br />
ved dørene, og han hører slet ikke til de hurtigste<br />
beslutningstagere, når det gælder penge. Bedst som<br />
man tror, en forhandling med Jørgen er afsluttet, vil<br />
han lige tænke sig om endnu en gang ....<br />
Hvad Lars derimod udmærket vidste, var, at Krone<br />
Rejser havde konkurrence fra først og fremmest<br />
Sterling, der fl øj fra København til både Málaga og<br />
Nice fl ere gange om ugen. Og desuden havde SAS<br />
weekendtrafi k til Málaga, ligesom også Iberia solgte<br />
Málaga, om end via Madrid. Men Krone Rejser<br />
havde vist overskud år efter år, og aviserne rapporterede<br />
om stadig fl ere danskere med fast ejendom<br />
på Costa del Sol. Lars var derfor ikke i tvivl om, at<br />
Krone Rejser var et ægte guldæg, som det var værd<br />
at betale for. Og trods konkurrencen fra SAS og<br />
Sterling var både Málaga og Nice stadigvæk det, der<br />
kunne betegnes som nicher.<br />
Nichen forsvandt<br />
Desværre for Henrik Neelmeyer og hans to kompagnoner<br />
gik ægget i stykker kort tid efter, at den dansksvenske<br />
trio havde overtaget fi rmaet. Sterling øgede<br />
antallet af frekvenser til daglig trafi k, og SAS opfandt<br />
lavpris-spøgelset Snowfl ake, der ligeledes introducerede<br />
daglig trafi k mellem København og Málaga.<br />
Endelig kom Maersk Air på banen efter, at selskabet<br />
havde ligget i vinterhi siden efteråret 2001. Maersk<br />
Airʼs nye, stærke mand, Finn Øelund, lod således de<br />
lyseblå fl y pendle mellem den danske hovedstad og<br />
det sydspanske ferieparadis, og alt i alt var interessen<br />
for at fl yve på Málaga pludselig blevet så enorm, at<br />
den var ved at give Henrik Neelmeyer og hans to forretningsvenner<br />
grå hår i hovedet. De havde overtaget<br />
den kontrakt med Icelandair, som Krone Rejser havde<br />
haft siden Jørgens tid, og hver gang, det store Boeing<br />
757-fl y med 208 fl ystole gik i luften i Krone Rejserregi,<br />
skulle der udskrives en check på DKK 200.000<br />
til islændingene! Til gengæld havde Krone Rejser også<br />
det absolut bedste produkt på markedet, og Málagadanskerne<br />
havde i fl ere år haft Krone Rejser som<br />
deres foretrukne rejseforbindelse.<br />
Den nye udvikling med den stærkt øgede trafi k<br />
mellem København og de to destinationer gjorde<br />
imidlertid, at der ikke længere var tale om nogen<br />
nicheproduktion:<br />
ʼJeg viger ikke tilbage for at påstå, at det i realiteten<br />
var Krone Rejserʼs succes på både Málaga og<br />
Nice, der fi k konkurrenterne til at interessere sig<br />
så voldsomt for de to destinationer,ʼ siger Henrik.<br />
ʼOg når udbuddet går hen og b<strong>liv</strong>er dobbelt så stort,<br />
som der er behov for, mainstream i stedet for niche,<br />
trykkes priserne, og så kan det være svært at opnå<br />
rentabilitet i selv det bedste produkt.ʼ<br />
Henrik tilføjer:<br />
ʼHverken Lars Thuesen eller jeg fortryder, at vi købte<br />
Krone Rejser. På den anden side skal det da ikke<br />
være nogen hemmelighed, at havde vi kunnet forudse<br />
den udvikling på markedet, som fandt sted kort tid efter<br />
købet, så havde vi nok tænkt os om en ekstra gang,<br />
og i hvert fald var prisen helt sikkert blevet end anden<br />
end den, vi betalte. Det er ikke for meget sagt, at år<br />
2004 må betegnes som et mareridt. Men charmen ved<br />
rejsebranchen er netop, at det går både op og ned, og<br />
alle rejsebranchefolk er jo en slags masochister. Vi får<br />
sjældent armene op over en succes, før de af en eller<br />
anden uforudsigelig grund kommer ned igen.ʼ<br />
’Skæbnens ironi’<br />
Resultatet i første omgang blev, at Krone Rejser<br />
opsagde kontrakten med Icelandair. Det skete i<br />
september 2004. Herefter gik Krone Rejser over til<br />
at købe fl ystole hos de luftfartsselskaber, der havde<br />
været årsag til, at Krone Rejser holdt op med at<br />
chartre Icelandair!<br />
ʼSkæbnens ironi,ʼ er Henriks karakteristik af den<br />
situation, som hverken han eller de to gange Lars var<br />
specielt begejstret over.<br />
Henrik tilføjer, at Krone Rejser dog gennemfører<br />
de charterserier fra Billund til både Málaga og Nice,<br />
som man har kontraheret med SAS henholdsvis<br />
Spanair om, og han udelukker ikke, at Krone Rejser<br />
på et senere tidspunkt igen får ʼegne fl yʼ i luften i<br />
samme udstrækning, som man tidligere har haft det.<br />
At det b<strong>liv</strong>er Air Greenland eller Icelandair, tror han<br />
dog ikke umiddelbart på:<br />
ʼSkal sandheden frem, så har der rent faktisk været<br />
problemer ved at be<strong>nyt</strong>te de to nordatlantiske fl yselskaber,ʼ<br />
erkender Henrik. ʼNår Air Greenland og Icelandair<br />
havde teknik på fl yene, opstod forsinkelser,<br />
nogen gange endda meget betydelige forsinkelser,<br />
fordi de to selskaber ikke havde reservefl y stationeret<br />
på Kastrup. Det forhold har selvsagt været et<br />
irritationsmoment, som er uacceptabelt i en tid, hvor<br />
konkurrencen mellem selskaberne er benhård.ʼ<br />
Henrik siger, at sådanne problemer i sagens natur<br />
ikke forekommer i samme udstrækning, når man<br />
bruger lokale fl yselskaber med base på Kastrup.<br />
’Nye veje’<br />
Ansvaret for Krone Rejserʼs overlevelse som selvstændig<br />
touroperatør ligger først og fremmest i hænderne på<br />
Henrik. Sammen med sin bestyrelse er han den, der har<br />
skullet fi nde nye veje for virksomheden, så man ikke<br />
gik i stå på grund af den ændrede markedssituation.<br />
Når det gælder salget, er ansvaret ene og alene hans.<br />
TRAVEL PEOPLE 35
Henrik fortæller:<br />
ʼHelt klart var det, at en omstillingsproces måtte<br />
til, hvis vi skulle overleve. Og vi var hele tiden indstillet<br />
på at køre videre. I øvrigt ville det have gjort<br />
endnu mere ondt at lukke en virksomhed kort tid efter,<br />
man havde købt den for et tocifret millionbeløb.<br />
Jeg kan kun sige, at jeg er glad for, at vi ikke gav op.<br />
Den mulighed har dog heller ikke været aktuel andet<br />
end i teorien, selvom ingen af os vidste, hvordan<br />
branchen så ud dagen derpå.ʼ<br />
Krone Rejser betegner fortsat sig selv som nicheoperatør.<br />
Men nicherne er godt nok øget i antal, ligesom<br />
de b<strong>liv</strong>er mere brede end snævre, og sikkert er<br />
det, at der kommer endnu fl ere nicher hen ad vejen:<br />
ʼKun fantasien sætter grænser for, hvad man kan<br />
præstere i rejseverden,ʼ konstaterer Henrik, der som<br />
ballast har 18 år i Spieskoncernen, hvor han bestred<br />
fl ere forskellige positioner. Bl. a. var han chef for<br />
selskabets kontor i Billund Lufthavn, og senere blev<br />
han administrerende direktør for hele Spies/Danmark.<br />
Med sine erfaringer fra Spies-tiden er Henrik helt<br />
fortrolig med både produktion og salg, og Krone<br />
Rejser kan i dag tilbyde en vifte af specialprodukter,<br />
der, som Henrik vurderer det, vil gøre fi rmaet i stand<br />
til igen at være på toppen.<br />
ʼGolfrejser er et meget betydeligt produkt, også<br />
selvom der er mange operatører i den del af rejsebranchen,ʼ<br />
fortæller Henrik. Han fremhæver, at danskernes<br />
enorme interesse for golf har taget sådanne<br />
dimensioner, at antallet af medlemmer i danske<br />
golfklubber i dag er langt større end, hvad fodboldklubberne<br />
kan præstere.<br />
ʼSelvom antallet af golfrejsearrangører er stort,<br />
kan man fortsat lave god forretning på det område,ʼ<br />
noterer han.<br />
Popularitetsmæssigt står i særdeleshed golfrejser til<br />
oversøiske destinationer i dag i høj kurs. Dels fi ndes<br />
mange golfbaner i eksotiske lande, som i sig selv er<br />
eftertragtede rejsemål. Eksempelvis fi nder man mere<br />
end 500 golfbaner i Syd-Afrika, og de er gennemgående<br />
af en bedre standard end danske golfbaner.<br />
Det samme gælder for Den Dominikanske Republik<br />
i Mellem-Amerika, der ligeledes er et af danske<br />
golfspilleres favoritsteder.<br />
ʼI mange tilfælde er det muligt at købe et oversøisk<br />
golfarrangement til en pris, der er konkurrencedygtig<br />
med en golfrejse til eksempelvis Syd-Europa,ʼ gør<br />
Henrik gældende.<br />
Krone Rejser lancerede brandet Krone Golf Tours<br />
for snart et år siden. Man startede med en enkel<br />
medarbejder i golf-afdelingen, i dag er man tre, og<br />
Henrik forudser, at man snart har så mange som fem<br />
medarbejdere til at arrangere golfrejser. Omsætningen<br />
for den slags rejser er budgetteret til DKK 30<br />
millioner i år.<br />
Oversøisk<br />
I fjor havde det samlede Krone Rejser syv medarbejdere.<br />
De solgte 60.000 t/r-rejser. Det betragter<br />
36 TRAVEL PEOPLE<br />
Lars Thuesen er hovedaktionær<br />
i Krone Rejser A/S<br />
og selskabets bestyrelsesformand<br />
Lars Meijer er medejer af<br />
Krone Rejser. Han bor det<br />
meste af året i Monaco og<br />
håber, at Krone Rejser’s<br />
trafi k på Nice fortsætter.<br />
Henrik som ganske så effektivt, og han bedømmer,<br />
at man med det omkostningsniveau besidder en favør<br />
i forhold til konkurrenterne.<br />
To andre brands, der også er taget i brug, er Krone<br />
City Breaks henholdsvis Krone Alpin Tours.<br />
I løbet af sommeren regner Henrik med at introducere<br />
Krone Adventure, og blandt fremtidsplanerne<br />
er også oversøiske rundrejser i konkurrence med<br />
operatører som Albatros, Hannibal, Marco Polo og<br />
Kuoni.<br />
ʼVi gør det på den måde, at vi engagerer medarbejdere,<br />
der brænder for det pågældende emne,ʼ<br />
fortæller han. ʼEksempelvis produceres golfrejser<br />
selvsagt kun af golfere. Vi rendyrker hvert emne, så<br />
hver afdeling har sine egne eksperter.ʼ<br />
ʼKrone Rejser vil knopskyde og dermed udvikle<br />
mindre, men profi table enheder – nogen af dem mindre<br />
end andre. Det vil være nemt at styre sådanne<br />
afdelinger, og frem for alt b<strong>liv</strong>er den økonomiske<br />
gennemskuelighed stor, så vi hurtigt kan ændre kurs,<br />
hvis de forventede resultater ikke opnås. Her og nu<br />
sigter vi mod at få et antal afdelinger, der hver giver<br />
et overskud på DKK 1 million eller det dobbelte.ʼ<br />
Nettet<br />
Distributionen af Krone Rejserʼs produkter vil<br />
primært ske via Internettet. Det vurderer Henrik på<br />
grundlag af den udvikling, der er sket indenfor det<br />
seneste års tid.<br />
Tidligere kom langt de fl este bookinger pr. telefon,<br />
og fi rmaet havde således personlig kontakt med<br />
kunderne. Jørgen Løye stod i Københavns Lufthavn<br />
ved hver Málaga- henholdsvis Nice-afgang, trykkede<br />
samtlige passagerer i hånden og ønskede god rejse.<br />
Henrik tager ikke ud til Kastrup for at sige farvel<br />
til kunderne:<br />
ʼDet gør jeg ikke, fordi kunderne ikke mere har et<br />
personligt forhold til ledelsen i Krone Rejser,ʼ siger<br />
han. ʼDe fl este har jo booked på Nettet, og i dag<br />
aner de ikke, hvem der er fi rmaets chef. Det skulle<br />
være helt forfejlet at møde op i lufthavnen for at sige<br />
farvel til nogle mennesker, man ikke kender. Jeg har<br />
dog stor respekt for den måde, Jørgen gjorde det på.<br />
Men nu er vi kommet ind i et <strong>nyt</strong> årtusinde, og nu er<br />
det andre regler, der gælder.ʼ<br />
Krone Rejserʼs produkter vil fremover kunne fi ndes<br />
på fi rmaets hjemmeside i to forskellige versioner:<br />
dels som færdige pakkerejser, dels som enkeltstående<br />
elementer, som kunderne selv kan sammensætte.<br />
Udover fl ytransporten vil Krone Rejser også tilbyde<br />
biludlejning på samtlige destinationer samt individuelle<br />
hotelværelser. Sidstnævnte sker via websiten<br />
sunhotels.com, som Lars Thuesen er medejer af.<br />
Flymarkadet<br />
Hvad Krone Rejser også sælger, er seat-only-billetter<br />
til lavprisselskabet Sterling. Således er indgået en<br />
eksklusivaftale mellem Krone Rejser og Sterling.<br />
Hvordan det kan være muligt for Krone Rejser at<br />
sælge Sterling-billetter i konkurrence med Sterling,<br />
Jørgen Løje – solgte<br />
Krone Rejser, mens det<br />
endnu var at betragte<br />
som et guldæg.<br />
der selv sælger via Nettet, og som påstår, at priserne<br />
på Nettet er de absolut laveste, giver Henrik følgende<br />
forklaring på:<br />
ʼVi køber et antal billetter på udvalgte afgange til<br />
Sterlingʼs laveste pris. Herefter er det op til os, om vi<br />
vil anvende pågældende billetter i vor egen produktion,<br />
eller om vi vil sælge dem videre som seat-only.<br />
Når Sterling har udsolgt af sine billigste billetter og<br />
går op i pris, er vi altså i stand til at sælge billetterne<br />
billigere end, hvad Sterling gør. På den måde er vi<br />
konkurrencedygtige prismæssigt.ʼ<br />
I sin produktion gør Krone Rejser brug af Air<br />
France, Icelandair, KLM, Maersk Air, SAS, Spanair,<br />
Sterling og TAP, og efterhånden som fi rmaet udvikles,<br />
b<strong>liv</strong>er der behov for fl ysæder også hos andre<br />
selskaber.<br />
De ordinære luftfartsselskaber, de såkaldte netværksselskaber,<br />
spår Henrik en større chance for<br />
overlevelse end fl ere af lavprisselskaberne:<br />
ʼDet over-udbud af fl ysæder, der i dag fi ndes på<br />
markedet, tåler sammenligning med den måde,<br />
mobiltelefonbranchen agerede på for blot et par år<br />
siden. Markedet af mobiltelefoner kogte i en sådan<br />
grad, at der var mobiltelefoner til 15 millioner mennesker,<br />
selvom vi som bekendt er kun fem millioner<br />
her til lands! Dagens udbud af fl ysæder i Norden er<br />
tilsvarende stort, og det må naturligvis ende galt før<br />
eller senere.ʼ<br />
Henrik peger på forskellen i det skandinaviske<br />
passagermarked kontra eksempelvis England eller<br />
Tyskland. Han konstaterer, at der er tale om to helt<br />
forskellige trafi kmønstre:<br />
ʼI Norden må fl yselskaberne basere deres trafi k på<br />
back-to-back-billetter, fordi passagererne rejser ud<br />
fra Norden og tilbage til Norden, hvorimod der ikke<br />
er mange passagerer at hente i eksempelvis Lyon til<br />
skandinaviske destinationer.<br />
Anderledes ser det ud for trafi kken fra Syd-Europa<br />
til England og Tyskland. Både når det gælder Business<br />
og Leisure er der en masse trafi k fra Syd-Europa<br />
til byer som London, Birmingham, Manchester<br />
og Hamburg. Husk på, at i Manchester bor lige så<br />
mange mennesker som i hele Danmark!ʼ<br />
Henrik vurderer, at de skandinaviske luftfartsselskaber<br />
får en sund økonomi først i det øjeblik, mellem<br />
40 og 50 pct. af udbuddet skæres bort. En sådan<br />
beskæring går luftfartsselskaberne imidlertid næppe<br />
med til frivilligt. Det vil kun ske, når et eller fl ere<br />
selskaber tvinges til at kaste håndklædet i ringen.<br />
Det betydelige over-udbud får ifølge Henrik<br />
Neelmeyer også den betydning for rejsebranchen, at<br />
kunderne i større grad end i dag selv sammensætter<br />
deres ferierejse, hvorved de egentlige charterrejseoperatører<br />
kommer til at gå en krank skæbne<br />
i møde. Han siger, at kunderne vil optræde illoyalt<br />
overfor de traditionelle touroperatører, og han tror, at<br />
omkring 20 pct. af markedet fl ytter sig fra ordinære<br />
charteroperatører til den sektor, hvor kunden selv<br />
sammensætter sin rejse, allerede i løbet af de næste<br />
to til fi re år. ■<br />
BLIV INSPIRERET<br />
WWW. PRINCESS- CRUISES. DK<br />
GRAND PRINCESS<br />
Med plads til 2600 passagerer – 710 kahytter med private balkoner<br />
– ét dæk udelukkende med mini-suites – 9-hullers putting green – golfsimulatorer – 4 swimmingpools<br />
inkl. en svøm-mod-strømmen-pool – sportscenter med jogging track og tennisbane – spa & fitness<br />
– børnecenter i to etager – 3 unikke show lounges – kasino – et bredt udvalg af<br />
restauranter og barer – natklub – 24-timers-room service – internet café<br />
– kunstgalleri – bibliotek – og meget mere …<br />
For yderligere information kontakt Princess Cruises på tlf. 33 21 21 44 / sales@princess-cruises.dk
Hurtigt come-back<br />
for Jesper Hannibal<br />
Kun et halvt år efter, at Jesper<br />
Hannibal blev tvunget til at forlade<br />
sit <strong>liv</strong>sværk, Hannibal Tours,<br />
er han igen på banen.<br />
’Jeg sælger de destinationer, jeg<br />
brænder for,’ siger han.<br />
JESPER HANNIBAL (44) blev for godt og vel<br />
et halvt år siden smidt ud af det rejsebureau,<br />
han selv havde skabt – Hannibal Tours i Aarhus.<br />
Han havde indvilget i en fusion med konkurrenten<br />
Marco Polo Tours og afgav i den forbindelse en del<br />
af sine aktier i sit eget fi rma, hvorved han mistede<br />
den kontrollerende position i selskabet. Således besad<br />
han ikke længere magten ved bestyrelsesbordet,<br />
og ganske kort tid herefter fi k han et fl ertal imod sig,<br />
hvilket bevirkede, at han måtte gå.<br />
Selvom det for Jesper var noget af en tragedie at<br />
skulle sige farvel til den virksomhed, der udgjorde<br />
hans <strong>liv</strong>sværk, mistede han ikke modet. Allerede nu,<br />
kun et halvt år senere, er han igen herre i eget hus.<br />
Det nye foretagende bærer igen hans navn, denne<br />
gang i versionen Rejsebureauet Jesper Hannibal, og er<br />
– ligesom førstnævnte – beliggende i rigets by nr. 2.<br />
Rygsækken<br />
I sin grønne ungdom havde Jesper vagabonderet i<br />
verden og set både skyggesiderne og de mere lyse af<br />
<strong>liv</strong>et i mange forskellige lande. Han opholdt sig først<br />
og fremmest i Tyrkiet om sommeren, rejste med den<br />
transsibiriske jernbane til Japan og besøgte både<br />
Hong Kong, Thailand, Malaysia og Indonesien.<br />
Hans mange indtryk fra de besøgte steder fi k ham<br />
til at rejse hjem for at tage en uddannelse som skolelærer<br />
i den hensigt at undervise fremmedsprogede<br />
børn i danske skoler.<br />
Lærer blev han, men han kom kun til at undervise<br />
danske børn, hvorfor han efter to år opsagde sit job,<br />
og med sin rygsæk som eneste bagage satte han<br />
kursen mod Syd-Amerika.<br />
Han siger selv, at det var hans ungdomsrejser udi<br />
den store verden, der lagde grunden til det, der senere<br />
skulle b<strong>liv</strong>e hans karriere i voksen<strong>liv</strong>et.<br />
Efter at være kommet hjem igen fi k han ansættelse<br />
hos Jysk Rejsebureau, der på det tidspunkt havde<br />
Jesper Schou som daglig leder. Ejerparret Birgitte og<br />
Mogens Hempel-Jakobsen var på en længere varende<br />
jorden-rundt-rejse, men vendte tilbage til deres<br />
virksomhed, og herefter forsvandt Jesper Schou til<br />
Billetkontoret, mens Jesper Hannibal fi k arbejde hos<br />
Henrik Guttermann på Adventure Safariʼs Aarhuskontor.<br />
Ildsjæle<br />
Da Jesper i 1992 fi k lyst til selv at prøve kræfter i<br />
rejsebranchen og åbnede Hannibal Tours i Aarhus,<br />
var det udelukkende de områder i verden, han selv<br />
havde besøgt, som fandtes på hylderne:<br />
ʼJeg kan kun sælge de ting, jeg selv brænder for,ʼ<br />
fortæller Jesper, der ansætter sine medarbejdere efter<br />
samme retningslinie:<br />
ʼFinder jeg en ildsjæl, så b<strong>liv</strong>er vedkommende<br />
sat til at arbejde med det, han eller hun brænder<br />
for. Jeg skal ikke have sælgere i egentlig forstand,<br />
men medarbejdere med lyst til at sælge det, de selv<br />
producerer. Egen produktion har netop været mit<br />
kendetegn i Hannibal Tours, og sådan vil det også<br />
være fremover.ʼ<br />
Jesper illustrerer sin fi losofi med følgende ord:<br />
ʼJeg går ikke efter at have så mange kunder, at folk<br />
står i kø langt ned ad gaden. Jeg fokuserer på pakker<br />
med skræddersyede rejser og vil hellere have de<br />
kunder, der går efter de klassiske værdier, og som<br />
gerne modtager en stor regning. Vi sælger ikke den<br />
samme rejse to gange. Derfor skal jeg heller ikke<br />
være IATA-autoriseret. Der er ting, man med fordel<br />
bør outsource. Det er der bedre økonomi i.ʼ<br />
Ud fra nævnte principper er det i første omgang<br />
Latin-Amerika og Afrika, Jesper sælger. Derudover<br />
Jesper Hannibal.<br />
Palle Witt og Sanne Wolder er to af medarbejderne i Rejsebureauet<br />
Jesper Hannibal. Sanne arbejdede også for Jesper i Hannibal Tours.<br />
regner han bestemt med at øge produktionen på Asien:<br />
ʼOm tre år kan det meget vel tænkes, at vi sælger meget mere<br />
Asien,ʼ siger han.<br />
På spørgsmålet om, hvorvidt sådanne niche-bureauer har et<br />
eksistensgrundlag på sigt, svarer Jesper:<br />
ʼJo, der er et meget stort og stigende marked for specialrejser. I<br />
Danmark er vi individualister. Ingen af os ønsker det samme som<br />
det, naboen har fået. Hvorfor rejse ud på andres drømme, når man<br />
kan skabe nogen selv? Derfor har individuelle rejser en stor fremtid.<br />
Og når man skal have noget, der er anderledes, går man ikke<br />
til et supermarked. Så handler man i en specialbutik. Mit fi rma<br />
skal leve af at opfylde andre menneskers drømme.ʼ<br />
Medarbejderne<br />
På Rejsebureauet Jesper Hannibal, beliggende i portnerboligen<br />
i det gamle bispesæde i Fredensgade i det indre Aarhus, udgør<br />
personalestyrken kun fi re personer. Det er Jesper selv, og det er<br />
Sanne Wolder (33), som også arbejdede på Hannibal Tours, og så<br />
er det Uffe Svejgaard Jensen (37), der kommer udefra, og endelig<br />
Palle Witt (47) med både rejsebureau- og luftfartserfaring. For år<br />
tilbage var han Maersk Airʼs salgschef i Billund med ansvar for<br />
Vest-Danmark.<br />
Jesper udelukker ikke, at antallet af medarbejdere stiger. Men<br />
der er ingen aktuelle planer i så henseende, og under alle omstændigheder<br />
vil det ske ud fra førnævnte principper om ildsjæle.<br />
Om økonomien i Rejsebureauet Jesper Hannibal vil Jesper ikke<br />
udtale sig i enkeltheder – af konkurrencemæssige årsager. Men<br />
han siger, at der er investeret tilstrækkeligt med kapital for at<br />
kunne drive en sund virksomhed.<br />
Venner<br />
Fredag 15. april holdt Jesper fi rma-reception. Her opdagede han,<br />
at han ikke er glemt. Han fi k bevis for, at han har stor opbakning<br />
fra både forretningsforbindelser, kolleger og konkurrenter og<br />
sågar også fra mange gamle kunder. Vennerne fi ndes altså fortsat.<br />
ʼJeg fandt ud af, at jeg nok er mere respekteret, end jeg selv var<br />
klar over. Og det har jeg det selvfølgelig godt med,ʼ siger han. ■<br />
38 TRAVEL PEOPLE TRAVEL PEOPLE 39
Cruise-ferie vinder<br />
indpas i Danmark<br />
Per Dylov etablerede Scandinavian<br />
Cruise Center for 13 år<br />
siden og engagerede i efteråret<br />
2002 Harald Rytz som kaptajn på<br />
skibet.<br />
SCC har gennem de senere år<br />
gennemført massive reklamekampagner<br />
for krydstogt som<br />
ferieform, og i dag udgør krydstogter<br />
en naturlig del af varesortimentet<br />
på landets rejsebureauer.<br />
Det italienske rederi Costa er et af de mange produkter, Harald Rytz og Per Dylov har på hylderne.<br />
KRYDSTOGTER er i dag en markant vare<br />
på danske rejsebureauers hylder, og de senere<br />
års kraftige udvikling i den del af rejsebranchen<br />
skyldes ikke mindst Per Dylov (65) og Harald<br />
Rytz (58), to veteraner i dansk rejsebranche. De er ejer<br />
henholdsvis administrerende direktør i Scandinavian<br />
Cruise Center (SCC), der i løbet af forholdsvis få år<br />
har svunget sig op til at være markedsledende i Danmark,<br />
når det gælder ferie på havet.<br />
Udover at være GSA for det ålandske rederiforetagende<br />
Viking Line, der sejler mellem Sverige og<br />
Finland, repræsenterer Per og Harald fl ere af verdens<br />
største krydstogt-rederier, hvis produkter de sælger på<br />
det danske marked, både direkte til forbrugerne og via<br />
rejsebureauerne. De to cruise-folk forventer at sælge<br />
fl ere tusinde krydstogter i år, og Harald vurderer, at<br />
SCC sidder på en markedsandel på ca. 65 pct.<br />
ʼCruise-markedet er i dag særdeles omfattende,ʼ<br />
udtaler Harald. ʼFor år tilbage var cruises først og<br />
fremmest defi nerbar med Caribien og amerikanske<br />
millionær-enker med sølvfarvet hår, men sådan er det<br />
langt fra mere. I dag inkluderer cruise-begrebet også<br />
cruises mange andre steder i verden som Middelhavet,<br />
Stillehavet, hvor ikke mindst Tahiti-øerne har mange<br />
anløb af krydstogtsskibe, den sydamerikanske vestkyst,<br />
Syd-Afrika og Sydøst-Asien.ʼ<br />
ʼDertil kommer,ʼ siger Harald videre, ʼat fl od-sejlads<br />
på Nilen, Rhinen, Donau, russiske Volga og kinesiske<br />
Yangtze har fået et gevaldigt opsving, og branchemæssigt<br />
betegnes også sådanne produkter som cruises.<br />
Der er med andre ord tale om cruises i meget bred<br />
forstand, så totalt set har Caribien ikke mere eksklusivitet<br />
på det område.ʼ<br />
Flere kontinenter<br />
Caribien var stedet, hvor cruise-ferie startede i midten<br />
af 1970-tallet. Amerikanerne har siden den tid brugt<br />
næsten enhver anledning til at tage af sted på cruise<br />
– bryllupsrejse, markering af sølvbryllup, guldbryllup,<br />
runde fødselsdage etc. – og i alle år har Miami været<br />
udgangspunkt for denne Caribien-trafi k.<br />
Efterhånden som fl ere rederier kom til, udviklede<br />
cruise-konceptet sig til at spænde over et bredt register<br />
fra de rene luksusrejser, hvor kun velhavere havde<br />
mulighed for at hænge med, til de mere enkle rejser,<br />
som menigmand har råd til at betale. Og i takt med, at<br />
cruise-industrien voksede og fostrede adskillige konkurrenter<br />
i de caribiske farvande, udvidedes markedet<br />
til at omfatte andre kontinenter end blot det nordamerikanske.<br />
Bl. a. interesserede de Miami-baserede<br />
cruise-rederier sig for Europa, inkl. Skandinavien.<br />
Eksempelvis er København blevet base for adskillige<br />
store krydstogtsskibe, der om sommeren sejler i Østersøen<br />
med anløb i havne som Rønne, Visby, Stockholm,<br />
Helsingfors, Tallinn, Riga, Kaunas, Kiel og Lübeck,<br />
og ligeledes foretager en del af skibene ture op til<br />
Norge, specielt den norske vestkyst med besøg i de<br />
dybe fjorde.<br />
ʼSådanne uge-arrangementer sælges også af os, men<br />
vore allotments er minimale, fordi rederierne udbyder<br />
disse sejladser lang tid i forvejen til deres amerikanske<br />
kunder,ʼ oplyser Harald. ʼMen for Københavns Havn<br />
og de byer, skibene anløber, samt for Københavns Lufthavn, der er transitstation<br />
for den trafi k, er der tale om en god forretning.ʼ<br />
Konferencer<br />
USA-rederierne har imidlertid ikke fået lov at være alene om cruise-trafi kken.<br />
Tilsvarende rederier så dagens lys i fl ere andre lande, bl. a. Norge, Grækenland,<br />
Italien samt sydøst-asiatiske lande, og parallelt med denne geografi<br />
ske spredning har også ombord-produkterne gennemgået en udvikling. Det<br />
er sket i takt med, at cruise-markedet har ændret sig. Produkt-udvalget har<br />
selvsagt skullet matche passager-grupperingen.<br />
Mellem den amerikanske millionær-enke og børnefamilierne fi ndes eksempelvis<br />
grupper af medarbejdere fra store virksomheder, der holder konference<br />
ombord. De skal have et produkt, der består både af et business-koncept og af<br />
leisure.<br />
Scandinavian Cruise Center markedsfører samtlige produkter. SCC ligger<br />
desuden nr. 1 på skalaen over de fi rmaer, der reklamerer for cruises samt på<br />
anden måde bidrager til danskernes stadig større interesse for denne ferieform.<br />
Krydstogt til DKK 750 pr. dag; bryllups-arrangementer, hvor man kan<br />
vælge mellem at b<strong>liv</strong>e viet af skibets kaptajn eller af en præst, der kommer<br />
fl yvende ud til skibene i helikopter; leje af sit eget skib til DKK 1,2 million i<br />
døgnet o. s. v., er blot nogle af de mange måder at markedsføre et krydstogt<br />
på.<br />
ʼKun fantasien sætter grænser for mulighederne,ʼ konstaterer Harald og Per.<br />
Scandinavian Cruise Center gør også noget for, at kunderne oplever Florida,<br />
hvis de måtte have et ønske herom. Per har således etableret fi rmaet Florida<br />
Caribien Tours, der sælger individuelle landarrangementer i Florida såvel som<br />
færdige fl ypakkerejser. Disse tilbydes cruise-passagererne, der dermed b<strong>liv</strong>er<br />
i stand til at købe et valgfrit antal dage i land, enten før eller efter deres cruise.<br />
ʼLigeledes henvender Florida Caribien Tours sig til folk, der slet ikke skal<br />
på cruise, men som blot vil opleve Florida,ʼ fortæller Per, der selv bor i Miami<br />
det meste af året, og som her driver incoming-operatøren Scandinavian <strong>Travel</strong><br />
Center (STC).<br />
Fra sin penthouse-lejlighed i Miamis centrum kan han se ud over det meste<br />
af Miami Island og følge de mange krydstogtsskibe, når de sejler ud og ind i<br />
Miamis havn.<br />
Hurtige nordmænd<br />
Norge var det første skandinaviske land til at interessere sig for krydstogter.<br />
Nogle år senere kom svenskerne med, og først i de allerseneste år er cruise<br />
blevet accepteret af danskerne – om ikke helt på linie med den traditionelle<br />
pakkerejse, så i hvert fald på niveau med nordmændenes og svenskernes<br />
interesse.<br />
Om årsagen til, at danskerne var sidst i Skandinavien til ʼat tændeʼ på cruises,<br />
forklarer Harald Rytz:<br />
ʼNorge er jo en søfartsnation i langt større grad end Danmark, så havet har<br />
altid spillet en mere central rolle for nordmænd. Dertil kommer, at norske rederier<br />
som Wilhelmsen samt diverse fi nansielle grupper på et tidligt tidspunkt<br />
Selvom alle krydstogtsrederier har indført casual-konceptet, klæder man sig pænt<br />
på, når man b<strong>liv</strong>er inviteret til at sidde ved Captain’s Table. På billedet er det Harald<br />
Rytz og Per Dylov, administrerende direktør henholdsvis bestyrelsesformand i Scandinavian<br />
Cruise Center, der fl ankerer skibets kaptajn før aftenens middag.<br />
40 TRAVEL PEOPLE TRAVEL PEOPLE 41
gik økonomisk ind i den amerikanske cruise-industri.<br />
Nordmændene havde således på fl ere fronter et forhold<br />
til den nye ferieform på havet, og med de forudsætninger<br />
blev Norge selvsagt genstand for en langt kraftigere<br />
markedsføring end, hvad Danmark blev.ʼ<br />
Videre konstaterer Harald, at svenskerne altid har<br />
været hurtigere til at tage nye initiativer til sig end<br />
danskerne, for hvem den gammeldags charterrejse med<br />
Spies og Tjæreborg i mange år stod i højsædet.<br />
At krydstogter nu har vundet indpas i Danmark,<br />
skyldes ikke mindst en målrettet satsning med massiv<br />
markedsføring, herunder et stort antal studierejser for<br />
danske rejseagenter og pressefolk, foretaget af netop<br />
Scandinavian Cruise Center.<br />
Prisnedsættelser<br />
Per Dylov, der etablerede Scandinavian Cruise Center<br />
i 1992, erkender, at vejen til den nuværende position på<br />
markedet har været både hård og lang.<br />
Per begyndte at snuse til international rederivirksomhed,<br />
da han i første halvdel af 90ʼerne arbejdede<br />
sammen med Lars Carstensen i GT Ruten (Gedser-Travemünde),<br />
der var GSA for et britisk kanalrederi. Da<br />
han begyndte for sig selv, var Viking Line den eneste<br />
kunde, men snart kom fl ere til, og omsætningen øgede<br />
år for år.<br />
Sit virkelige gennembrud fi k Scandinavian Cruise<br />
Center et år efter 11. september-katastrofen i 2001. Terroren<br />
mod USA medførte som bekendt en alvorlig nedgang<br />
i den internationale rejsetrafi k. Luftfartsselskaber,<br />
andre transportformer, hotelindustrien etc. ramtes. Og<br />
42 TRAVEL PEOPLE<br />
ikke mindst gik det ud over luksuriøse ferieformer som<br />
netop cruise-branchen.<br />
Resultatet heraf blev særdeles kraftige prisnedsættelser<br />
hos cruise-rederierne. Passagererne skulle lokkes<br />
tilbage. Og med de nye, lave priser var det muligt at<br />
vække danskerne, der tidligere havde betragtet Caribien-cruises<br />
som noget eksklusivt og dyrt.<br />
ʼDet er selvfølgelig meget kedeligt, at der skulle en<br />
katastrofe til for at skabe en positiv udvikling for en<br />
industri på det danske marked,ʼ siger Per og Harald.<br />
ʼMen sådan blev det altså – og i øvrigt var det jo en<br />
faktor, der ikke kun gjorde sig gældende hos os. De<br />
store prisfald i cruise-industrien forårsagede en generel<br />
stigning af passagerer, der ikke tidligere havde følt sig i<br />
økonomisk stand til at holde den form for ferie.ʼ<br />
Billige fl yrejser<br />
At Middelhavet er blevet et for danskerne eftertragtet<br />
krydstogts-område, skal, ifølge Harald, bl. a. ses på<br />
baggrund af den kendsgerning, at det i dag er billigt at<br />
fl yve til Middelhavet:<br />
ʼDe mange lavprisfl y fra først og fremmest København<br />
til byer i Middelhavs-landene gør et krydstogt<br />
i Middelhavet økonomisk mere fordelagtigt end et<br />
tilsvarende arrangement i Caribien. Dertil kommer, at<br />
byerne omkring Middelhavet er fyldt med kultur i en<br />
langt større målestok, end man kan opleve i Caribien,ʼ<br />
noterer han. ʼEt Middelhavs-kryds b<strong>liv</strong>er således en<br />
dobbelt-oplevelse: selve krydstogtet til søs plus nogle<br />
besøg i fl ere havnebyer med top-seværdigheder af<br />
historisk karakter.ʼ ■<br />
Per Dylov og Harald Rytz, to garvede rejsebranchefolk,<br />
har formået at gøre krydstogter<br />
til en del af danskernes rejse<strong>liv</strong>. Scandinavian<br />
Cruise Center, som Per ejer, og Harald<br />
er direktør for, står for 65 pct. af alle solgte<br />
krydstogter på det danske marked.<br />
Selskaber<br />
Florida Caribien Tours<br />
(København)<br />
Scandinavian Cruise Center A/S<br />
(København)<br />
Scandinavian <strong>Travel</strong> Center Inc.<br />
(Miami, Florida)<br />
Scan Mark ApS<br />
(GSA-fi rma)<br />
GSA & Preferred Agent<br />
Costa Cruises<br />
Carnival Cruises<br />
Star Clippers<br />
Holland America Line<br />
MSC Cruises<br />
Norwegian Cruise Line<br />
Princess Cruises<br />
Pullmantur Cruises<br />
RCCL/Celebrity<br />
Royal Olympia Cruises<br />
Viking Line
København: Rådhusstræde 7 · 1466 København K · tlf. 3312 3510 Vejle: Flegborg 9 B · 7100 Vejle · tlf. 7584 0522<br />
Christine Engen,<br />
Tahitis tidligere<br />
turistchef i Norden,<br />
repræsenterer nu<br />
MSC Cruises<br />
CHRISTINE ENGEN (38), fhv. turistchef i Norden for Tahiti,<br />
er skiftet over til Mediterranean Shipping Company (MSC)<br />
med ansvar for salg og marketing i Danmark og Norge.<br />
MSC er mest kendt af cargo-folk verden over. Med sine 280 fragtskibe<br />
regnes MSC således som et af verdens største cargo-foretagender<br />
på søen, kun overgået af A. P. Møller.<br />
To andre divisioner, begge i langt mindre størrelse end fragtsiden, er<br />
trafi k med hydrofoilbåde henholdsvis med krydstogtsskibe.<br />
I alt syv krydstogtsskibe sejler om sommeren fortrinsvis i Middelhavet,<br />
men et enkelt af skibene placeres i København, hvorfra det hver<br />
anden uge sejler til havne i Østersøen og hver anden uge op langs den<br />
norske kyst. I vinterhalvåret fordeles skibene på ruter i Caribien, Syd-<br />
Amerika henholdsvis Syd-Afrika.<br />
MSC er en privatejet koncern med hovedkontor i schweiziske<br />
Geneve. En stenrig italiensk familie med efternavnet Aponte udgør<br />
ejerne.<br />
MSC Cargo har i mange år haft kontor i København, hvorfra satellitkontorerne<br />
i Øst-Europa, inkl. Baltikum og Rusland, styres.<br />
Divisionerne med hurtiggående både samt krydstogterne er derimod<br />
af rimelig ny dato og vil fremover b<strong>liv</strong>e markedsført fra Stockholm<br />
henholdsvis København.<br />
Chef i Stockholm er Claes Tamm (38). Han har tidligere arbejdet<br />
hos Festival Cruises og før den tid hos rederiagenten Kryssningsspecialisten<br />
De 7 Haven.<br />
Christine Engen får kontor hos MSC Cargo på Orient Plads 1 i<br />
København.<br />
Tahiti<br />
Inden Christine for nylig kom til MSC, arbejdede hun i tre år som<br />
Tahitis turistchef i Norden, først med stationering i Oslo, siden i<br />
København. I 2004 fi k hun fl ere end 1.200 nordboer til at rejse til<br />
Tahiti – et tal, der i sig selv ikke lyder imponerende, men som skal ses<br />
på baggrund af, at pågældende Stillehavs-øer ikke tidligere havde haft<br />
nordiske turistbesøg.<br />
ʼDet er en krævende opgave at markedsføre et område, som nordiske<br />
folk ikke tidligere har haft kontakt til,ʼ konstaterer Christine. ʼMen<br />
Gauguins tilhørsforhold til Tahiti gjorde, at det, trods alt, viste sig<br />
muligt at skabe en interesse for øgruppen hos kunstinteresserede<br />
danskere, nordmænd og svenskere.ʼ MSC Cruises har ikke Tahiti<br />
på programmet, så Tahiti og hendes øer er nu et afsluttet kapitel for<br />
Christines del. ■<br />
Christine Engen – ny repræsentant for<br />
MSC Cruises i Danmark og Norge.<br />
TRAVEL PEOPLE 45
46 TRAVEL PEOPLE<br />
Enan Galaly<br />
og Ridderkorset<br />
Dansk-egypteren Enan Galaly er<br />
trådt et skridt tilbage i sit hotelimperium<br />
og har indsat virksomhedsmægleren,<br />
fhv. bankdirektør<br />
Carsten Birk Nielsen som bestyrelsesformand<br />
i samtlige sine<br />
danske selskaber.<br />
Enan gør gældende, at han ingenlunde<br />
er på vej til at sælge<br />
sine hoteller, men at ændringen<br />
i bestyrelserne tværtimod er et<br />
led i en større udvidelse af koncernen<br />
samt en sikring af dennes<br />
fremtid.<br />
Enan Galaly – umiddelbart efter besøget<br />
hos Dronning Margrethe.<br />
ENAN GALALY (58) var mandag 21. februar<br />
i audiens hos Dronning Margrethe. Han<br />
skulle takke for Ridderkorset, som han havde<br />
modtaget kort tid forinden.<br />
Tildelingen af Ridderkorset af Dannebrogsordenen<br />
var for Enan Raouf el-Galaly, som er hans fulde<br />
navn, kronen på værket. Han fi nder, at han ikke<br />
kunne opnå nogen større påskønnelse af sit arbejde.<br />
Til sagen hører, at Enan i alle sine år i Danmark<br />
har næret en betydelig respekt for kongefamilien,<br />
og at der mellem Enan og Prins Henrik eksisterer<br />
et personligt venskab. Prinsen rejser til Egypten<br />
mindst én gang om året. Altid bor han på et af Enans<br />
hoteller.<br />
Hvide Hus Hotel<br />
Enan Galaly kom til Danmark i 1967 som det, man<br />
dengang kaldte fremmedarbejder.<br />
Sin erhvervsmæssige karriere havde han, som de<br />
fl este drenge i Cairo gjorde det og stadigvæk gør<br />
det, startet som skopudserdreng i storbyens centrum.<br />
Men i modsætning til så mange andre egyptiske børn<br />
fi k Enan desuden en rimelig skolegang.<br />
Udlængslen hos Enan var stor, og som 20-årig forlod<br />
han Egypten og gjorde første stop i Wien, hvor<br />
han fi k arbejde som opvasker på Hotel Imperial. Ved<br />
siden af opvasker-jobbet gik han med aviser, og dette<br />
dobbelt-job gjorde, at han en dag kom 10 minutter<br />
for sent til hotellets køkken. Det var nok til, at han<br />
blev fyret.<br />
Herefter tog Enan til Danmark ʼpå tommelfi ngerenʼ,<br />
og da han kom til Odense, fi k han igen<br />
beskæftigelse som opvasker, denne gang hos det<br />
socialdemokratiske Kongreshuset. Her så man, ifølge<br />
Enan, helt bort fra overenskomster på arbejdsmarkedet.<br />
Lønnen bestod i et måltid mad midt på dagen og<br />
tilsvarende om aftenen.<br />
Senere fi k han arbejde på Hotel Hvide Hus i<br />
Aalborg, hvor han modtog rigtig løn for sin indsats.<br />
Dér blev grunden lagt til en glorværdig karriere i<br />
hotelbranchen. Det var nemlig i årene hos Hvide<br />
Hus-koncernen, det pludselig begyndte at gå hurtigt<br />
for Enan. Efter få måneder byttede han opvasken ud<br />
med receptionen, hvor han snart blev receptionschef.<br />
Derefter gik det slag i slag, først som inspektør, dernæst<br />
underdirektør henholdsvis direktør og til sidst<br />
koncernchef. Dengang fandtes Hvide Hus-hoteller i<br />
Aalborg, Ebeltoft, Aabenraa, Frederiksdal, Køge og<br />
Maribo.<br />
Kong Faruk<br />
Mens Enan var ansat på Hvide Hus, fi k Danmark<br />
en kvindelig regent. Det var i 1972, da Margrethe<br />
efterfulgte sin far, Kong Frederik IX. Den begivenhed<br />
gjorde et stærkt indtryk på fremmedarbejderen<br />
Enan. Han syntes, Margrethe var en fl ot pige, og<br />
frem for alt var han imponeret over, at Danmark<br />
kunne præstere en kvindelig regent. Han troede,<br />
England og Holland var de eneste lande, hvor det lod<br />
sig gøre.<br />
Fra sit eget hjemland havde Enan kun erindringen<br />
om Kong Faruk, der blev afsat ved et militærkup i<br />
1952, og som døde en halv snes år senere. Faruk var<br />
kendt som en person, der alene ville tilgodese egne<br />
interesser. Folket var han ligeglad med.<br />
Den måde, monarkiet i Danmark fungerede på,<br />
stod, set med Enans øjne, i skarp kontrast til historien<br />
om Kong Faruk, og netop denne kontrast fi k<br />
Enan til at værdsætte den danske kongefamilie.<br />
Første gang, Enan havde personlig kontakt med<br />
Dronning Margrethe og Prins Henrik, var i 1977, da<br />
Regentparret boede på Hotel Hvide Hus i Aalborg.<br />
Mødet med Monarken og hendes prins var en stor<br />
oplevelse for Enan, der be<strong>nyt</strong>tede lejligheden til at<br />
tale med Margrethe og Henrik om det gamle Egypten<br />
og om arkæologien dér. Han følte, at han havde<br />
fået to nye venner.<br />
Hotel Phønix<br />
Hotel Phønix købte Enan i 1982, på hvilket tidspunkt<br />
han fandt tiden inde til at skulle have egen virksomhed.<br />
Han var på det tidspunkt 35 år og havde opholdt<br />
sig i Danmark i 15 år.<br />
I Handelsbanken i Aalborg lånte han DKK 20<br />
millioner for at kunne gennemføre købet. Det lån<br />
havde banken ingen betænkeligheder ved at bevilge,<br />
idet Enan var kendt som en fl ittig og sparsommelig<br />
person, der svarede enhver sit.<br />
Enan lagde yderligere planer for fremtiden. Først<br />
og fremmest syntes han, det kunne være morsomt<br />
at styre nogle hoteller i sit oprindelige hjemland.<br />
Han etablerede derfor management-fi rmaet Helnan<br />
International Hotels og gik på jagt efter objekter til<br />
sin nye virksomhed.<br />
Det lykkedes ham at indgå aftale om forpagtning<br />
af ikke færre end 10 statsejede hoteller i Egypten<br />
med det fornemme Hotel Shepheard i Cairo i spidsen.<br />
Shepheard er et genopbygget hotel fra kolonitiden,<br />
og det fremstår i dag som et vartegn for Cairo<br />
med en beliggenhed i storbyens Garden-distrikt helt<br />
ned til Nilen.<br />
Han etablerede en egyptisk udgave af Helnan International<br />
Hotels og fi k hurtigt sammensat en ledelse,<br />
som han selv stod i spidsen for. Snart efter udvidedes<br />
TRAVEL PEOPLE 47
Helnan Marselis Hotel i Aarhus. Helnan Phønix Hotel i Aalborg. Grand Hotel Saltsjöbaden i Saltsjöbaden. Helnan Chellah Hotel i Rabat.<br />
virksomheden til også at omfatte hoteller i Saudi-<br />
Arabien, g i en kortere periode indgik desuden det<br />
gamle Hilton-hotel i Tampa (Florida) i porteføljen.<br />
Helt uanset, at langt størstedelen af operationerne<br />
fandt sted i Mellem-Østen, holdt Enan fast i sin<br />
tilk<strong>nyt</strong>ning til Danmark. Han var blevet dansk<br />
statsborger, var folkeregistreret i Aalborg, og hans<br />
hovedkontor skulle fortsat ligge i Aalborg.<br />
Udvidelse<br />
Gennem de seneste år er der indtruffet en ændring<br />
i Helnan-organisationen. Først og fremmest har<br />
Enan afsagt sig en del af forpagtningsaftalerne. Det<br />
irriterede ham hele tiden at skulle føre langvarige<br />
diskussioner med hotellernes ejere, hvilket først og<br />
fremmest vil sige den egyptiske stat, om investeringer<br />
i vedligeholdelse, udvidelse etc. Derfor besluttede<br />
han sig for fremover kun at drive hoteller, han<br />
selv ejer. En undtagelse herfra er indtil videre fi re<br />
egyptiske hoteller, som han har forpagtningen på i en<br />
årrække, og i hvilke han er bemyndiget til selv at investere<br />
efter behov – med garanti for tilbagebetaling<br />
af investeret kapital, når forpagtningerne udløber. De<br />
fi re hoteller ligger i Cairo (Shepheard), Alexandra,<br />
Port Said og Sharm.<br />
Desuden ejer han førnævnte Hotel Phønix i<br />
Aalborg, Hotel Marselis i Aarhus og Grand Hotel i<br />
Saltsjöbaden ved Stockholm samt Hotel Chellah i<br />
centrum af Rabat (Marokko).<br />
Imidlertid har han ingenlunde tænkt sig at stoppe<br />
hermed. Tværtimod skal hans koncern ekspandere.<br />
Hans planer inkluderer køb af hoteller, gerne i<br />
Egypten og i de to marokkanske byer Marrakech og<br />
Tanger.<br />
I forbindelse med denne nye strategi har Enan trukket<br />
sig fra bestyrelserne i sine danske hotelselskaber<br />
og i stedet indsat virksomhedsmægleren, fhv. bankdirektør<br />
Carsten Birk Nielsen (56) som formand.<br />
Den manøvre foretog Enan 11. februar i år, og<br />
hos folk i branchen opstod straks spekulationer om,<br />
hvorvidt dansk-egypteren var på vej til at sælge sit<br />
lille hotel-imperium. Men Enan benægtede hårdnakket,<br />
at et salg var aktuelt. Han siger, at selvom<br />
Carsten har været involveret i næsten 400 virksomhedshandler,<br />
har ændringen i bestyrelsen intet at<br />
gøre med overvejelser om salg af koncernen eller<br />
dens hoteller.<br />
Enan gør gældende, at de planlagte udvidelser, plus<br />
den omstændighed, at han fylder 60 år om halvandet<br />
år, er de direkte årsager til hans udtræden af bestyrelserne.<br />
Til TRAVEL PEOPLE siger han:<br />
ʼTidligere har det været sådan, at de banker, jeg<br />
har bedt om at stille kapital til rådighed, forlangte, at<br />
det var Enan, der optog lånene. Men nu, hvor jeg er<br />
fyldt 58 år, har bankerne den modsatte opfattelse. Nu<br />
vil de primært udlåne penge til Helnan som koncern<br />
og vel at mærke med en professionel bestyrelse ved<br />
roret. Og bankerne kan tilsyneladende heller ikke<br />
lide, at ejer og bestyrelse er identisk. Derfor har jeg<br />
Carsten Birk Nielsen – er indtrådt<br />
som bestyrelsesformand i samtlige<br />
Helnan-selskaber i Danmark.<br />
Helnan Shepheard Hotel i Cairo. Helnan Palestine Hotel i Alexandra. Helnan Marina Sharm Hotel i Sharm. Helnan Port Said Hotel i Port Said.<br />
trukket mig fra bestyrelserne og indsat Carsten.ʼ<br />
Enan pointerer, at han stadigvæk er den faktiske<br />
ejer af koncernen. Det er han derved, at han besidder<br />
samtlige aktier i holdingselskaberne i de lande, hvor<br />
han ejer hoteller eller har forpagtninger. Helnan<br />
International A/S er navnet på det danske holdingselskab.<br />
Om kort tid stifter Enan et overordnet holdingselskab<br />
med navnet Helnan Group. I det selskab samles<br />
de nuværende holdingselskaber, og Enan vil være<br />
eneejer af aktierne i Helnan Group.<br />
Enan udelukker ikke, at det nye overordnede holdingselskab<br />
registreres ʼet eller andet sted i udlandetʼ.<br />
I forvejen har han, i henhold til registreringer<br />
i Erhvers- og Selskabsstyrelsen, selskabs-engagementer<br />
i lilleputstaten Andorra på grænsen mellem<br />
Frankrig og Spanien.<br />
Mulig fusion<br />
Carsten Birk Nielsen, der er civiløkonom, har en fortid<br />
som bankmand, bl. a. som direktør for daværende<br />
SDS i Aalborg. I 1990 etablerede han CBN Finance<br />
& Consult A/S, og hans speciale er refi nansiering af<br />
virksomheder, fi nansierings- og virksomhedsrådgivning,<br />
køb og salg af virksomheder i både Danmark<br />
og udlandet – og i den forbindelse ikke mindst generationsskifter.<br />
Han kender Enan fra deres fælles tid i<br />
Aalborg, selvom Enan ikke var kunde hos SDS:<br />
ʼJeg forsøgte at hverve ham som kunde, men han<br />
ville ikke fl ytte fra den bank, han samarbejdede<br />
med,ʼ fortæller Carsten.<br />
Selvom Enan pointerer, at han ikke har planer om<br />
at sælge sine virksomheder hverken i dag eller i morgen,<br />
er der trods alt tale om en langsigtet overgang til<br />
nye ejere:<br />
ʼVed, at jeg ikke længere sidder i bestyrelserne for<br />
mine egne selskaber, har jeg mere tid til at gøre mig<br />
tanker om de overordnede strategier for fremtiden,ʼ<br />
siger Enan. ʼHvad jeg først og fremmest sigter<br />
mod, er at købe nogle fl ere hoteller. Dernæst skal vi<br />
arbejde hen mod et samarbejde med en eller anden<br />
international hotelkæde. Vi lever jo i dag i en verden,<br />
hvor vi ikke kommer udenom begrebet globalisering.ʼ<br />
Enan tilføjer, at han ikke har låst sig fast på nogen<br />
bestemt model, men at han vil sondere mulighederne<br />
i en tæt dialog med den nye bestyrelsesformand:<br />
ʼHele virksomheden skal udformes, så den kan<br />
køre videre den dag, jeg ikke er mere,ʼ siger Enan,<br />
der tilføjer, at han hverken er syg eller på anden<br />
måde har mistanke om et snarligt forfald. ʼMen det<br />
er jo bedst for alle parter, at man garderer sig i tide,ʼ<br />
tilføjer han.<br />
Marselisborg<br />
Enan har altid kunnet lide at se sig selv omtalt i medierne,<br />
og den lidenskab er han aldrig vokset fra:<br />
ʼOmtale skader ikke,ʼ konstaterer han samtidigt<br />
med, at han fremviser en megatyk scrapbog med<br />
artikler om sig selv fra både danske og mellemøstlige<br />
medier.<br />
I årtier har han, med en stor portion sans for PR,<br />
formået at få den ene journalist efter den anden til at<br />
skrive historien om ʼopvaskeren fra Cairo, der blev<br />
hoteldirektørʼ.<br />
Da Enan for få år siden købte det gamle Hotel<br />
Marselis i Aarhus, var der endda dem, der mente,<br />
at hotellets umiddelbare nærhed til Marselisborg<br />
Slot, et af kongefamiliens sommerresidenser, var<br />
den egentlige årsag til Enans interesse for hotellet.<br />
Ejerne havde rent faktisk færdigforhandlet et salg<br />
med Scandic-kæden, men Enan maste sig frem og<br />
overbød svenskerne. Dermed blev hotellet hans.<br />
I Sverige overtog han det fashionable Grand Hotel<br />
i Saltsjöbaden udenfor Stockholm. I gamle dage<br />
udgjorde det et af de foretrukne udfl ugtsmål for rige<br />
stockholmere, og der var dem, der boede på hotellet<br />
over hele sommeren. Desuden har også det hotel<br />
royale aner, idet Kong Gustav VI Adolf ofte gæstede<br />
det.<br />
Lige i øjeblikket er Grand Hotel i Saltsjöbaden<br />
genstand for en omfattende renovering.<br />
Svingdør<br />
Hvordan kan en opvasker på en restaurant komme så<br />
langt som at drive 15 hoteller og eje de fem af dem?<br />
Så mange hoteller indgik i koncernen, da den var<br />
som størst.<br />
I Enans tilfælde er ingen i tvivl om, at de to hovedelementer<br />
bag succesʼen hedder fl id og sparsommelighed.<br />
Således har Enan aldrig skånet sig selv, når det<br />
gælder arbejde. Og han har aldrig spenderet store<br />
penge på sig selv. I bund og grund er han en absolut<br />
beskeden mand.<br />
Dertil kommer, at han er stædig. Når han først har<br />
sat sig et eller andet i hovedet, giver han sjældent op,<br />
før han har nået sit mål. Og han stræber altid efter at<br />
være den bedste.<br />
Disse holdninger har i sig selv givet store resultater.<br />
Enans succes i Egypten hænger også sammen med<br />
den omstændighed, at han i reklamen for sine hoteller<br />
har brugt vendingen Scandinavian Hospitality.<br />
Selvom kun de færreste egyptere nogensinde har<br />
hørt om Skandinavien, har Skandinavien et godt ry<br />
i egyptiske erhvervskredse og på intellektuelt plan.<br />
Rent faktisk er Scandinavia henholdsvis Scandinavian<br />
et kvalitetsstempel, og det har fået Enan til<br />
at slå benhårdt på, at Helnan-hoteller drives efter<br />
skandinavisk mønster. Budskabet herom har haft en<br />
udpræget positiv effekt på disse hotellers omdømme.<br />
Imidlertid har Enans stædighed også givet sig<br />
udslag i stor omdrejnings-hastighed i svingdøren.<br />
Adskillige er de chefer, der er blevet fyret med<br />
rekordfart. Enan kan ikke på stående fod sige, hvor<br />
mange det drejer sig om. Men han har intet imod at<br />
erkende, at det er en hel del:<br />
ʼHvis jeg fi nder, at folk, der står på min lønningsliste,<br />
ikke forstår, hvad jeg siger, så kan jeg ikke have<br />
tillid til dem,ʼ forklarer han. ʼOg så er der kun én<br />
vej, og det er ud. Man kan lige så godt gøre det på<br />
den måde fra starten. At vente på, at en medarbejder<br />
lærer at begå sig, fører sjældent til noget positivt. For<br />
mig er det enten-eller.ʼ<br />
’Mine børn er for små til at kunne overtage min koncern<br />
de første mange år, hvorfor jeg nu forbereder generationsskifte<br />
til ekstern side,’ siger Enan Galaly.<br />
Når Enan fører sig frem, bl. a. overfor sine ledende<br />
medarbejdere, sker det, at han råber højt, meget højt<br />
endda. Sagt på en mere venlig måde udstråler han<br />
karisma af høj karat! Men når han er sammen med<br />
mennesker, han ikke kender, er han oftest helt stille<br />
og optræder nærmest genert.<br />
Han værdsætter at være i selskab med smukke<br />
kvinder – både arbejdsmæssigt og i privat<strong>liv</strong>et. Og<br />
han sætter ligeledes pris på at b<strong>liv</strong>e set med sådanne<br />
kvinder.<br />
ʼKvinder giver mig inspiration,ʼ plejer han at sige.<br />
Anerkendelse<br />
Hotel- og restaurantbranchen i Egypten har ved fl ere<br />
lejligheder udtrykt sig positivt om Enan Galaly og<br />
hans måde at praktisere hoteldrift på. Mange er de<br />
gange, hvor han har modtaget både diplom, turistpriser<br />
etc. som anerkendelse for sin dygtighed. Og når<br />
Danida har villet støtte diverse uddannelser indenfor<br />
restaurant og turisme i Egypten, er de økonomiske<br />
TRAVEL PEOPLE 49
Enan Galaly holdt receptioner på sine hoteller i Aarhus<br />
og Aalborg i anledning af tildelingen af Ridderkorset og<br />
annoncerede derom i Jyllands-Posten.<br />
tilskud altid blevet kanaliseret dertil via Enan. Han<br />
har været garant for, at pengene virkelig blev brugt<br />
efter hensigten, og på den måde har den dansk-egyptiske<br />
hotelmand været med til at højne standarden på<br />
både tjenere, kokke og andre faggrupper i hotelbranchen<br />
i Egypten.<br />
Det har altid været – og vil altid være – Enans ambition<br />
at være Number One, uanset om det er i Danmark,<br />
i Egypten eller noget andet sted, han opererer. Mindre<br />
kan ikke gøre det!<br />
Han véd udmærket, at Limfjordshotellet (Radisson<br />
SAS) i Aalborg er et aldeles udmærket hotel. ʼMen,ʼ<br />
siger han, ʼHotel Phønix er bedre.ʼ<br />
I Aarhus fi ndes hoteller som Radisson SAS, Le<br />
Provance og Royal. Alle tre er 1. klasses hoteller. Men<br />
også her konstaterer Enan, at ʼMarselis er bedreʼ.<br />
Steen Berg, turist- og kongreschef i Aarhus, siger<br />
herom:<br />
50 TRAVEL PEOPLE<br />
ʼRadisson SAS, Le Provance, Royal og Marselis er<br />
alle sammen gode hoteller, som vi er glade for at have<br />
her i byen. Hvilket af disse hoteller, som er bedst, er<br />
svært at afgøre. Det beror jo i sidste ende på kundens<br />
behov.ʼ<br />
Inderst inde er Enan udmærket klar over, at han ikke<br />
hver gang kan være bedst. Men som han selv udtrykker<br />
det, så har man da lov at sigte højt. Og af de påskønnelser,<br />
hans indsatser angiveligt har givet ham gennem<br />
årene, er den nylige tildeling af Ridderkorset den, der<br />
mest af alt har glædet ham. Med den udnævnelse fi k<br />
han et royalt bevis på, at der er blevet lagt mærke til<br />
ham.<br />
Bestyrelsesformanden<br />
Enan husker udmærket, at Carsten Birk Nielsen rettede<br />
henvendelse til ham, dengang Carsten var direktør for<br />
SDS i Aalborg. Men Enan afviste ham, fordi han ikke<br />
fandt nogen anledning til at skifte bankforbindelse.<br />
I fjor krydsedes deres veje igen. Det var en fagbladsartikel<br />
om Carsten, som Enan tilfældigt lagde mærke<br />
til. Artiklen beskrev, hvordan Carsten rådgav både<br />
større og mellemstore virksomheder om bl. a. generationsskifte.<br />
Og Enan genkendte sig selv i nogen af de<br />
situationer, der blev omtalt. Hovedspørgsmålet, som alt<br />
for mange virksomhedsejere, ifølge artiklen, mangler<br />
svar på, lød: Hvem driver din virksomhed videre, hvis<br />
du en skønne dag ikke selv er i stand til det?<br />
For Enan gav artiklen stof til eftertanke. Han er jo<br />
vant til selv at bestemme alt. Og det er den egentlige<br />
grund til, at han tog kontakt til Carsten, der efter nogle<br />
forhandlinger indtrådte som formand for bestyrelserne<br />
i Enans selskaber. Han skal nu forberede et generationsskifte,<br />
der kan iværksættes, såfremt Enan skulle<br />
komme i en situation, der vil kræve en ny ledelse.<br />
Efter SDS arbejdede Carsten i et investeringsselskab,<br />
inden han i 1990 etablerede CBN Finance & Consult<br />
A/S. Hans teoretiske baggrund var HD i regnskabsvæsen<br />
og afsætningsøkonomi.<br />
I dag kan han tilføje 15 års erfaring med virksomhedsoverdragelser,<br />
værdiansættelser, kapitalformidling<br />
etc. I alt har han medvirket ved mere end 400 sådanne<br />
opgaver.<br />
ʼCBN Finance & Consult har udviklet en række værktøjer<br />
til brug ved sammenlægninger af fi rmaer, ligesom<br />
vi har specialiseret os i værdiansættelse af virksomheder,ʼ<br />
fortæller den forhenværende bankdirektør.<br />
Når det gælder værdiansættelse, pointerer Carsten, at<br />
den faktor ikke er et spørgsmål om blot regnskabstal<br />
og P/E-værdier, men i lige så høj grad om vurdering<br />
af den aktuelle branche, salgbarhed til eksempelvis<br />
konkurrenter, markedssituationen for produkterne<br />
– m. m. Det er forhold, der ikke mindst gør sig gældende<br />
i det projekt omkring Helnan-hotellerne, som<br />
Carsten nu er gået ind i. Men derudover vil han ikke<br />
k<strong>nyt</strong>te kommentarer til sit engagement hos Enan:<br />
ʼJeg og mit fi rma opretholder en total fortrolighed om<br />
klientforhold, opgavernes indhold, vilkår etc.,ʼ påpeger<br />
han.<br />
Receptioner<br />
Mens Carsten således forholder sig tavs med hensyn<br />
til sit arbejde for Enan, påhviler ikke samme secretesskrav<br />
for Enan selv. Han plejer at være særdeles åben<br />
med hensyn til, hvad han foretager sig. Og udnævnelsen<br />
til Ridder af Dannebrog var i hvert fald en af de<br />
ting, der meget gerne måtte offentliggøres.<br />
Enan fi k sin PR-medarbejder, Pia Sørensen, hvis<br />
hovedsaglige opgave dog er at være salgschef for de<br />
to danske hoteller, til at udsende en pressemeddelelse<br />
om udnævnelsen. Og som noget ganske usædvanligt<br />
for nyslåede Dannebrogs-riddere arrangerede Enan<br />
to receptioner, hvor venner og forretningsforbindelser<br />
havde mulighed for at komme og ønske ham tillykke<br />
med udnævnelsen. Torsdag 10. marts var der således<br />
ʼåbent husʼ på Hotel Phønix i Aalborg, og dagen derpå<br />
var det aarhusianernes tur til at gratulere Enan ved en<br />
tilsvarende reception på Hotel Marselis i Aarhus.<br />
De to receptioner blev annonceret i Jyllands-Posten,<br />
så ingen skulle være i tvivl.<br />
I annoncen skrev Enan bl. a.:<br />
ʼGaver frabedes. Den største gave er ovenstående<br />
udnævnelse.ʼ ■<br />
I kølvandet på de to receptioner blev Enan inviteret<br />
i studiet i TV2’s morgenprogram, hvor<br />
han fortalte om sit <strong>liv</strong> i Danmark og om sin<br />
glæde over at have modtaget Ridderkorset.
Enan Galaly fl ankeres af Egyptens ambassadør i Skandinavien, Mona Omar, og Danmarks tidligere ambassadør i Egypten,<br />
Erling Harild Nielsen, der begge var rejst til Aarhus for at deltage i receptionen på Hotel Marselis.<br />
Enan’s receptioner<br />
Enan Galaly fremviste den<br />
Dannebrogs-orden, Dronning<br />
Margrethe for nylig tildelte<br />
ham, og som han opfattede<br />
dels som en hædersbevisning<br />
til ham selv, dels som et<br />
udtryk for, at ’nydanskere’<br />
er lige så velsete som alle<br />
andre i Danmark.<br />
NÆPPE tidligere i Danmarks-historien har<br />
en modtager af Ridderkorset holdt åben<br />
reception for at markere, at han eller hun<br />
er blevet slået til Ridder. Men Enan Galaly blev så<br />
glad og stolt over udnævnelsen til Ridder af Dannebrog,<br />
at han besluttede sig for at indkalde venner<br />
og bekendte såvel som forretningsforbindelser til<br />
reception, så alle kunne tage hæderstegnet i øjesyn.<br />
På sine hoteller i Aalborg og Aarhus, Phønix<br />
henholdsvis Marselis, dækkede Enan fl ot op med<br />
et overdådigt tage-selv-bord, og han modtog sine<br />
gæster iklædt kjole og hvidt, naturligvis med den<br />
nyerhvervede orden fastsat på jakkens revers.<br />
ʼJeg véd udmærket, at danskere ikke holder reception,<br />
fordi de modtager Ridderkorset,ʼ fortalte Enan.<br />
ʼMen i Egypten, mit fødeland, er det almindeligt, at<br />
man inviterer til fest, når man har modtaget en udmærkelse.<br />
Det gør man først og fremmest for at vise,<br />
at man er blevet hædret. Desuden er det vor måde at<br />
sige tak på til den, man er blevet hædret af.ʼ<br />
Steen Berg, Aarhus’ dynamiske<br />
turist- og kongreschef, lykønskede<br />
Enan med Ridderkorset.<br />
Carsten Birk Nielsen, nyindtrådt bestyrelsesformand i Helnan-selskaberne i Danmark,<br />
ses sammen med Jan Frederiksen og Martin Grønkjær Dyrholm, direktører<br />
på Hotel Phønix i Aalborg henholdsvis på Hotel Marselis i Aarhus.<br />
På receptionen på Hotel Marselis præsenterede<br />
Enan Galalay for første gang sin nye<br />
bestyrelsesformand, virksomhedsmægleren,<br />
fhv. bankdirektør Carsten Birk Nielsen.<br />
Samtidigt med, at Carsten er indtrådt i Enans<br />
bestyrelser, er Enan trådt ud.<br />
Både i Aalborg og Aarhus sagde Enan i en tale<br />
til de fremmødte gæster, at han var særdeles stolt<br />
over at have modtaget Ridderkorset. Han betegnede<br />
sig selv om en ʼfremmedarbejder i Danmarkʼ, der<br />
gennem mere end 35 år i sit nye hjemland havde<br />
erhvervet sig ʼdansk hjerneʼ, men som fortsat var i<br />
besiddelse af ʼegyptisk hjerteʼ.<br />
ʼIkke mindst på vegne af alle ʼnydanskereʼ er jeg<br />
glad for at have modtaget Ridderkorset,ʼ udtalte<br />
Enan. ʼAt slå mig til Ridder er et tydeligt bevis på,<br />
at Danmark ikke er negativ overfor udlændinge, der<br />
kommer til landet. Enhver person i Danmark, danskfødte<br />
eller ʼnydanskereʼ, har samme muligheder,<br />
hvis de selv vil. Men selvfølgelig skal man yde, før<br />
man kan nyde. Det har altid været mit motto, og jeg<br />
håber, andre vil vise samme indstilling til <strong>liv</strong>et.ʼ ■<br />
Pia Sørensen (t. h.), salgs- og marketingchef for Helnan-hotellerne i Danmark, assisterede Enan<br />
Galaly med at modtage de mange gratulanter.<br />
TRAVEL PEOPLE 53
Verdens-unikke La Santa<br />
På vulkan-øen Lanzarote opførte den spanske sparekasse La Caja i 1972 en ferieby med i alt 400 lejligheder.<br />
Salget af disse lejligheder blev dog ingen succes, og efter kort tid var likviditeten opbrugt, og der<br />
var ikke penge til at fuldende projektet.<br />
I næsten 10 år havde feriestedet henligget som noget af en spøgelsesby, da Tjæreborg-præsten Eilif<br />
Krogager blev gjort opmærksom på det kuldsejlede projekt. Eilif så store muligheder i en ferieby med et<br />
multi-sportscenter, så snart efter blev de mange ferielejligheder overtaget af Tjæreborg Rejser, der investerede<br />
millionvis af kroner i en oprustning af stedet.<br />
I dag fremtræder Club La Santa som det multi-sportscenter, Tjæreborg-præsten drømte om, men som<br />
først blev til den virkelige succes nogle år efter hans død i 1992. Såvel professionelle sportsfolk som andre<br />
sportsinteresserede fra alle dele af Europa, og til en vis grad også fra andre dele af verden, strømmer<br />
til den lille Kanarie-ø i Atlanten for at udøve ’deres’ sportsgren.<br />
54 TRAVEL PEOPLE<br />
Leif Rasmussen og Jan Mikkelsen – fotograferet ved<br />
swimmingpool’en på Club La Santa.<br />
MED MULIGHED for at tilbyde træning<br />
i stort set samtlige sportsgrene, og samtidigt<br />
at kunne give 1.200 mennesker tag<br />
over hovedet, indtager Club La Santa på Lanzarote<br />
en så unik position, at organisationen sandsynligvis<br />
er den eneste af sin art i hele verden!<br />
Leif Rasmussen (58), administrerende direktør i<br />
Club La Santa, er i hvert fald ikke i tvivl:<br />
ʼNoget tilsvarende aktivitetscenter eksisterer ikke<br />
noget andet sted på jorden,ʼ konstaterer han.<br />
Fra at være en økonomisk hæmsko for Tjæreborgkoncernen<br />
har Club La Santa vokset sig stor og<br />
stærk, og siden 1995 har årsresultaterne kun været<br />
positive. I fjor kunne man fremvise et overskud på<br />
DKK 15 millioner efter afskrivninger og skat, og<br />
hvert år bruges DKK 10 til 15 millioner på vedligeholdelse<br />
og nye tiltag.<br />
Dertil kommer en forestående udvidelse med et<br />
fi re-stjernet hotel med 96 apartamentos foruden nye<br />
aktiviteter som svømmebaner af olympisk standard,<br />
en squachhal til håndbold og badminton samt et<br />
golftræningsanlæg. Prisen for den udvidelse er budgetteret<br />
til DKK 150 millioner.<br />
Golftræningsanlægget opføres i samarbejde med<br />
Thomas Bjørns tidligere træner, Leif Nyholm, mens<br />
Henning Larsen er hovedarkitekt på opgaven.<br />
Arealmæssigt betyder det nye projekt en udvidelse<br />
fra de nuværende 75.000 kvm. til i alt 115.000 kvm.<br />
Præsten<br />
Grundlaget for Club La Santa blev lagt allerede<br />
i 1972, da den spanske sparekasse La Caja lod<br />
opføre en ferieby på nordøstsiden af Lanzarote tæt<br />
på landsbyen La Santa. Et lejlighedskompleks på i<br />
alt 400 enheder skulle sælges som ejerlejligheder,<br />
men salget kom aldrig op i de omdrejninger, der var<br />
budgetteret med, og en skønne dag døde projektet på<br />
grund af manglende likviditet.<br />
Gennem 10 år lå feriestedet øde hen og forfaldt<br />
i takt med den manglende vedligeholdelse. Men<br />
så blev Tjæreborg-præsten Eilif Krogager gjort<br />
opmærksom på den hensygnende ferieby, og han så<br />
straks mulighederne for et gøre området til et center<br />
for sportsinteresserede, der ville kombinere et ferieophold<br />
med udøvelse af diverse sportsgrene.<br />
Efter nogle hurtige forhandlinger med La Caja blev<br />
feriebyen i 1981 overtaget af Tjæreborg Rejser, og<br />
cykelrytteren Willy Bechmann, medindehaver af<br />
Carmen Curlers i Kalundborg og desuden den egentlige<br />
ophavsmand til La Santa-idéen, blev engageret<br />
til at stå i spidsen for en gennemførelse af projektet.<br />
Feriekompleksets forfald var dog så betydeligt, at<br />
det kostede mange penge at få det op at stå, hvortil<br />
kom investeringer i de mange faciliteter, der var en<br />
forudsætning for et sportscenter af format.<br />
Underskud<br />
I juni 1983 var La Santa Sport, som det dengang hed,<br />
klar til indvielse. Men det var svært at få danskerne<br />
til at bruge deres ferie på sport. Familien Danmark<br />
var mere til den magelige ferie på en badestrand på<br />
Mallorca og grisefest om aftenen. Derfor blev La<br />
Santa Sport ikke det store tilløbsstykke, og da et<br />
forsøg på at skaffe kapital ved at sælge lejlighederne<br />
på timeshare-basis heller ikke blev nogen succes,<br />
voksede underskuddene, der år efter år trak kraftigt<br />
ned på Tjæreborg-koncernens samlede resultat.<br />
Årene 1983-90 kostede driften af La Santa Sport<br />
sammenlagt mellem DKK 250 og 300 millioner, og<br />
alene regnskabsåret 1989-90 gav et minus på DKK<br />
50 millioner. Af samme årsag var det, at Jannie<br />
Spies ikke ville have La Santa Sport med, da hun i<br />
1989 købte Tjæreborg Rejser.<br />
La Santa Sport forblev herefter i Tjæreborg-Fonden,<br />
og sådan er ejerforholdet fortsat. (Der er dog<br />
indskudt et selskab ved navn 3. juni 1986 mellem La<br />
Santa og Tjæreborg-Fonden, hvorefter Tjæreborg-<br />
Fonden står som ejer af Selskabet af 3. juni 1986,<br />
mens dette holdingselskab er ejer af Club La Santa.)<br />
De store underskud samt udsigten til fortsatte<br />
underskud resulterede i 1991 i Willy Bechmanns<br />
afgang, og i stedet indsattes Leif Rasmussen som<br />
administrerende direktør. Han måtte bruge de første<br />
par år på ʼoprydningʼ, men i øvrigt fi k han forholdsvis<br />
hurtigt balance i tingene, så røde tal forvandledes<br />
til sorte. Det egentlige vendepunkt var i 1995.<br />
Ledelsen<br />
Club La Santa fungerer som et lukket område – med<br />
lejligheder, barer og restauranter, konferencelokaler,<br />
supermarket, lægeklinik, rejsebureau med egne<br />
turistbusser samt en fl åde af udlejningsbiler på 45.<br />
Endvidere har man eget vandværk og eget renseanlæg,<br />
der behandler 500 tons vand i døgnet, samt et<br />
stort vaskeri. En generator går automatisk i gang, når<br />
den offentlige el-forsyning svigter. Det sker dog kun<br />
et par gange om året mod tidligere et par gange om<br />
ugen.<br />
Et avistrykkeri efter ʼPrint to goʼ-metoden indebærer,<br />
at Politiken, Ekstrabladet og Børsen overføres pr.<br />
tele om natten og er til salg om morgenen, samtidigt<br />
med at samme blade foreligger i kioskerne i Danmark.<br />
På samme måde trykkes og sælges aviser fra<br />
Norge og Sverige samt England og Tyskland.<br />
Endelig omfatter Club La Santa selvfølgelig de<br />
mange sportsaktiviteter samt udlejning af grej til de<br />
gæster, der ikke har medtaget egne rekvisitter.<br />
ʼVi har etableret en egen verden ud fra devisen,<br />
at vi ikke tror på andre end os selv,ʼ fortæller Leif<br />
Rasmussen.<br />
I alt er ansat 70 guider og instruktører. Derudover<br />
består personalet af medarbejdere ved administration,<br />
restauranterne og rengøring såvel som dem, der<br />
forestår den daglige vedligeholdelse af de mange<br />
aktiviteter. I alt er der tale om en personalestyrke på<br />
350 personer.<br />
Ledelsesgruppen består af den administrerende<br />
direktør, førnævnte Leif Rasmussen, samt af økonomidirektør<br />
og sportsdirektør, hvilke alle tre er danskere;<br />
endvidere af hoteldirektøren, der er svensk,<br />
og af personalechef, teknisk direktør og restaurantdirektør,<br />
der alle er spaniere.<br />
ʼJeg har sammensat en så stærk ledelsesgruppe,<br />
at jeg næsten har gjort mig selv overfl ødig,ʼ smiler<br />
Leif.<br />
Han tilføjer hurtigt, at han har mere end nok at<br />
bestille alligevel. Alene de ugentlige møder med<br />
arkitekter og håndværksmestre foruden kontakten til<br />
myndighederne angående udvidelses-projektet sluger<br />
en masse tid, idet sådanne projekter i Spanien pr.<br />
tradition omfattes af det helt store bureaukrati. I det<br />
aktuelle tilfælde har den lokale kommune godt nok<br />
givet klarsignal, men de regionale fredningsmyndigheder,<br />
der sidder i Las Palmas på Gran Canaria,<br />
har strittet imod, og fortsat mangler den endelige<br />
godkendelse.<br />
På nuværende tidspunkt er projektet således et år<br />
forsinket, men ifølge Leif er der meget, der tyder på<br />
en snarlig afslutning af sagsbehandlingen, og han<br />
håber, at man kan tage det første spadestik til efteråret.<br />
Halvandet år efter, man er gået i gang, forventes<br />
udvidelsen at være klar til brug.<br />
TRAVEL PEOPLE 55
Cykelsport har en fremtrædende placering på Club La Santa.<br />
Professionelle såvel som amatører sætter deres præg på<br />
Lanzarotes bakkede landeveje. På billedet er Susanne Møller<br />
Bjerregaard fra Ilulissat (Jakobshavn) i Grønland ved at gøre<br />
klar til dagens 40 kilometer tur, efter at hun først har deltaget<br />
i 30 minutters stepping<br />
Der steppes, så det gnister ....<br />
På Club La Santa fi ndes både almindelig swimmingpool og<br />
bassiner til konkurrencesvømning, og begge dele har stor<br />
tiltrækningskraft ikke mindst på børnene.<br />
På Club La Santa opretholdes et solidt beredskab med egen læge, der bor på stedet, samt guider, der er skolet i at give<br />
hjertemassage. Club La Santa har indgået aftale med Nordsjællands Beredskabscenter om sådan undervisning. På billedet<br />
ses brandinspektør Allan Holst Hansen (t. h.), Helsingør, i færd med at instruere nogen af guiderne.<br />
Sally Walker (t. h.) er ernæringsekspert og rådgiver gæsterne på Club La Santa om fornuftige kostvaner. Hun godkender<br />
den stegte kylling (pollo asado) og den tilhørende salat, men underkender pommes frites, som en af gæsterne, Susanne<br />
Møller Bjerregaard fra Ilulissat (Jakobshavn) i Grønland, ellers fi nder fristende. Tjeneren hedder José Valentin Torres,<br />
også kaldet Pepe El Majorero.<br />
45.000 gæster<br />
Når bestyrelsen for Club La Santa har besluttet at<br />
udvide kapaciteten, er det på grund af den store<br />
efterspørgsel:<br />
ʼVi kan helt enkelt ikke tage fl ere kunder, som<br />
forholdene er nu,ʼ fortæller Leif. ʼBelægnings-procenten<br />
på værelserne svinger omkring de 95, og det<br />
er i praksis det samme som fuldt hus.ʼ<br />
Club La Santa har egne salgskontorer i Danmark<br />
(Billund), England og Tyskland. I Danmark styres<br />
salget af Jan Mikkelsen, der også har ansvaret for<br />
kontakten til sportsforeninger m. v., der ofte sender<br />
medlemsgrupper af sted til La Santa. I øvrigt<br />
besøges La Santa hvert år af mange verdensmestre,<br />
europamestre m. fl ., og antallet af olympiske<br />
guldmedaljevindere, der efter besøg på La Santa har<br />
fået ophængt deres billede på væggen i den lokale<br />
sportsbar, er stort.<br />
Totalt set er Danmark det land, der sender fl est<br />
kunder til La Santa. I fjor var det 15.000, og i år<br />
forventes man at komme op på mere end 18.000.<br />
Maersk Air fl yver for Club La Santa tre gange om<br />
ugen – to gange fra København og én gang fra Billund.<br />
Parterne har indgået transportaftale helt frem<br />
til 2007!<br />
Procentuelt fordeler Danmark, England og Tyskland<br />
sig med 42, 24 og 18. De resterende 16 pct.<br />
kommer fra andre europæiske lande og enkelte fra<br />
Canada. Det svarer til totalt 45.000 gæster.<br />
Når den planlagte udvidelse er gennemført, etableres<br />
agentkontorer i Europa, sandsynligvis i Benelux<br />
og Frankrig. Desuden vil det nuværende samarbejde<br />
med TUI i Tyskland b<strong>liv</strong>e udvidet til også at omfatte<br />
Polen og Tjekkiet, hvor TUI i forvejen er til stede.<br />
ʼPotentialet er næsten uendeligt,ʼ konstaterer Leif.<br />
ʼAlligevel ligger det i luften, at vi ikke går ind i<br />
yderligere udvidelser, når den nu planlagte er gennemført.ʼ<br />
Leif siger også, at det selvsagt er et spørgsmål,<br />
hvor længe Club La Santa får lov at være alene på<br />
markedet. Rent faktisk er han forbavset over, at man<br />
ikke allerede har fået konkurrence.<br />
Præstens datter<br />
Pastor Eilif Krogagers datter, Kirstine-Louise<br />
Knude (58), kaldet Kis-Lis, er medlem af Tjæreborg-Fondens<br />
bestyrelse. Hun kan i dag glæde<br />
sig over den succes, Club La Santa er blevet – og<br />
samtidigt kan hun ærgre sig over, at hendes far ikke<br />
fi k lov at opleve den.<br />
Eilif sagde igen og igen, at La Santa var en Guds<br />
gave til menneskene. Og hvad økonomien angik,<br />
udtrykte han det med følgende ord:<br />
ʼLa Santa er en guldgrube. Det er kun et spørgsmål<br />
om, hvornår vi får guldet gravet op.ʼ<br />
At præsten fra Vest-Jylland havde ret, bevidnes<br />
i dag. Præsten var blot 10 til 15 år for tidligt ude.<br />
Dengang var det ikke in med for mange aktiviteter<br />
i ferien. Det er det så blevet hen ad vejen, og det er<br />
ikke mindst den enorme interesse for Club La Santa<br />
et storslået eksempel på.<br />
Kis-Lis besøger Club La Santa en gang om året.<br />
Men hun gør aldrig noget væsen af sine besøg på det<br />
sted, der i dag udgør en del af hendes fars <strong>liv</strong>sværk.<br />
Bortset fra Leif og nogle meget få andre personer<br />
på La Santa er der ingen, der véd, hvem hun er. Hun<br />
giver sig ikke til kende, men ønsker at opholde sig<br />
på stedet helt inkognito. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 57
58 TRAVEL PEOPLE<br />
Leif Rasmussen blev<br />
Club La Santa’s redning<br />
La Santa Sport gav underskud år<br />
efter år og var godt på vej til at<br />
udhule økonomien i Tjæreborg-<br />
Fonden. Men så blev den tidligere<br />
rejseleder Leif Rasmussen<br />
engageret til at stå i spidsen for<br />
det Tjæreborg-ejede sportscenter<br />
på Lanzarote, og snart efter<br />
var de årlige underskud vendt til<br />
årlige overskud<br />
Ut lorperi llandit augait iustio od et, sent<br />
ipisis nisi tat nis nim diam do odolent la<br />
adigna consectetuer iliquis nis delesequipit<br />
do eu facidui tie doloreetum am<br />
dolor sectem nostisl ipsuscing eu feui te<br />
tet ut ad tet augait ulluptatio ero commy<br />
numsan velenim augait lor accummo<br />
lobore feuis dolut amcommo doloreet iusto<br />
od tat. Ore modit exer aut velenit, si.<br />
In et ut lamet, commy nim delis nit ver sit<br />
euis alis dolesse quipsus tionum nulputat<br />
eugait dolorem euipsum eum essed ex ea<br />
at lortiss equat.<br />
LEIF RASMUSSEN (57) blev administrerende<br />
direktør i Club La Santa på Lanzarote i<br />
1991 og har dermed bestridt den post gennem<br />
14 år.<br />
Før den tid arbejdede Leif i charterrejsebranchen<br />
i 12 år (1967-78), først i København og siden som<br />
rejseleder på spanske destinationer, samt i godt en<br />
halv snes år (1979-90) som freelance-konsulent i<br />
Barcelona for danske erhvervsvirksomheder.<br />
Den indsigt i rejsebranchen, Leif dermed havde<br />
erhvervet sig, såvel som hans viden om forudsætningerne<br />
for danske foretagenders etablering i Spanien,<br />
var netop den cocktail, der gjorde ham egnet til<br />
jobbet som chef for Club La Santa. At han desuden<br />
beherskede spansk, var selvsagt yderligere en merit.<br />
Helt præcist hvordan han fi k jobbet, vil han ikke<br />
afsløre. ʼMen det var på rekommandation af nogen,<br />
jeg kendte,ʼ siger han.<br />
Første nat på playa’en<br />
Efter endt skolegang og eksamen fra Handelsskolen<br />
blev Leif elev hos Raffel Rejser på Gammel Kongevej<br />
i København, hvor indehaveren Werner Raffel og<br />
fi rmaets unge salgschef, Bo Eriksen, hurtigt belærte<br />
ham om, hvordan charterrejsebranchen fungerede.<br />
Efter et par års læretid blev Leif sendt til Balearerne,<br />
først til Ibiza og senere til Mallorca, hvor<br />
han skulle arbejde som rejseleder. Her stiftede han<br />
bekendtskab med en helt ny side af rejseverden.<br />
Flere gange skete det, at der af en eller anden grund<br />
ikke var hotelværelser til ankommende gæster, og<br />
så gjaldt det om at optræde med en tilpas mængde<br />
charme, så gæsterne ikke protesterede over at skulle<br />
tilbringe den første nat på stranden. Og når gæsterne<br />
havde købt et luksushotel, som man ikke havde<br />
kontrakt på, blev de kørt til et helt andet hotel med<br />
oplysning om, at hotellet lige havde skiftet navn!<br />
Leif havde ikke haft fantasi til at forudse sådanne<br />
mærkværdige faktorer i rejsebranchen. Derfor var<br />
det heldigt, at han på Ibiza og Mallorca havde gode<br />
læremestre i Poul Lerbech, Jens Elers, Jan Tunow<br />
og fl ere andre af de mere garvede rejseledere, så<br />
han meget hurtigt forstod, hvordan de små, kritiske<br />
situationer skulle tackles.<br />
Uoffi ciel handelsattaché<br />
Mens Leif var rejseleder, blev Raffel Rejser fusioneret<br />
med Bangs Rejser, og senere trådte Maersk Air<br />
ind og fusionerede Bang-Raffel med Unisol, som<br />
det APM-ejede luftfartsselskab forinden havde købt<br />
af Bjarne Verne Jensen m. fl . Efter sammenlægningen<br />
med Unisol, som blev navnet på de fusionerede<br />
selskaber, kom der mere seriøsitet over virksomheden.<br />
Kunderne behøvede ikke mere at overnatte på<br />
stranden ...<br />
Leif Rasmussen nåede også at være rejseleder på<br />
Gran Canaria henholdsvis på Costa Brava, inden han<br />
sagde farvel til rejsebranchen og i stedet slog sig ned<br />
i Barcelona som en slags uoffi ciel handelsattaché.<br />
Han kalder selv sit daværende arbejde for ʼfreelance-konsulent<br />
for danske erhvervsvirksomheder,<br />
der ville forberede sin entré på det spanske marked<br />
i anledning af Spaniens forestående medlemskab<br />
i EUʼ. Han påtog sig at løse konkrete opgaver som<br />
eksempelvis oversættelse mellem dansk og spansk,<br />
gav rådgivning om spanske lovregler etc., skaffede<br />
nødvendige kontakter o. lign.<br />
Kultur-revolution<br />
På Club La Santa er der til enhver tid lejligheder<br />
til de gæster, man sælger ophold til. Skandaler som<br />
i den glade charterbranches barndom kender man<br />
ikke. Alt foregår på en måde, der indgyder respekt.<br />
I det hele taget har Leif gjort en strålende indsats i<br />
sine 14 år på Lanzarote. En virksomhed, der ganske<br />
vist var godt i gang, da den tidligere rejseleder kom<br />
til, men som havde kostet Tjæreborg-Fonden millionvis<br />
af kroner, og som fortsat gav underskud, fi k han<br />
til at ekspandere samtidigt med, at underskud blev<br />
vendt til overskud.<br />
Leif har formået at skabe en virksomhed, der er<br />
lige meget påskønnet af professionelle sportsfolk<br />
som af amatører og børnefamilier, af hvilke mange<br />
kommer tilbage år efter år. Han siger selv, at en<br />
medvirkende omstændighed til, at han har været i<br />
stand til at vende bøtten, selvfølgelig er, at almindelige<br />
mennesker er blevet mere minded for aktiviteter<br />
i ferien. I dag gælder det ikke blot om at ligge på<br />
stranden fra morgen til aften. En form for kultur-revolution<br />
er indtruffet på det område.<br />
Bestyrelsespost<br />
Leif venter nu kun på tilladelsen fra fredningsmyndighederne,<br />
så man kan komme i gang med den<br />
planlagte udvidelse. Han véd, at den er på vej. Om<br />
det tager nogle uger eller nogle måneder, véd han til<br />
gengæld ikke.<br />
Han forudser, at der går omkring fi re år, før ʼdet ny<br />
Club La Santaʼ er trimmet, så det fungerer optimalt.<br />
Til den tid vil han have opnået en alder af 62 år,<br />
og han fi nder i dag, at andre så må tage over. Hvis<br />
ejerne beder ham tage plads i bestyrelsen, vil han<br />
sige ja tak. Så kan han både følge med i den videre<br />
udvikling og med sin erfaring være en støtte for<br />
virksomheden. Men indtil videre passer han sit job<br />
fra chefstolen. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 59
60 TRAVEL PEOPLE<br />
Radisson SAS har erobret<br />
første-pladsen i Tallinn<br />
På kun fi re år har Radisson SAS<br />
i Tallinn arbejdet sig op til en<br />
ubetinget førsteplads, når det<br />
gælder om at være forretningsmandens<br />
hotel i den estiske<br />
hovedstad. Tidligere sad Hotel<br />
Olümpia på den position.<br />
’Konkurrencen på hotelmarkedet<br />
i Tallinn er umådelig stor samtidigt<br />
med, at værelsespriserne<br />
er helt i bund,’ konstaterer Sam<br />
Holmberg, General Manager på<br />
Radisson SAS i Tallinn, der også<br />
oplyser, at 80 pct. af samtlige<br />
hotelovernatninger i Tallinn udgøres<br />
af leisure-trafi k fra Finland.<br />
Sam Holmberg – er General Manager på<br />
Radisson SAS Tallinn, som på rekordtid har<br />
indtaget positionen som Tallinns ledende<br />
business hotel.<br />
SAM HOLMBERG, General Manager på<br />
Radisson SAS-hotellet i Tallinn, er i dag<br />
fl agskipper i den del af hotelbranchen i den<br />
estiske hovedstad, der har erhvervs<strong>liv</strong>et som sine<br />
kunder.<br />
På rekordtid har Radisson SAS kørt sig selv i stilling<br />
som det ledende hotel for både lokale forretningsfolk<br />
og for tilrejsende fra udlandet. Radisson<br />
SAS slog dørene op 1. februar 2001, således for kun<br />
fi re år siden, og på denne forholdsvis korte tid har<br />
den SAS-ejede virksomhed præsteret at overhale<br />
Hotel Olümpia, der siden Sovjet-epoken har været<br />
The Businessmanʼs Hotel No. 1.<br />
Sam Holberg er stolt over den position, Radisson<br />
SAS i dag indtager. Han siger, at hotellets store andel<br />
i forretningsfolkene skal sammenlignes med det faktum,<br />
at 85 pct. af samtlige hotelgæster på hotellerne i<br />
Tallinn hentes fra leisure-markedet.<br />
At leisure-andelen er så betydelig, skyldes i første<br />
række den enorme trafi k fra Finland af weekendturister,<br />
der er helt dominerende på byens hoteller.<br />
Eksempelvis er Hotel Viru, der tidligere udgjorde<br />
et alternativ til Hotel Olümpia, i dag ejet af den<br />
kooperative hotelorganisation i Finland, Sokos, der<br />
er ene om at sende gæster til hotellet. 99 pct. af disse<br />
gæster udgøres af fi nner på privatrejse.<br />
ʼJeg kender ikke andre hovedstæder, hvor 85 pct.<br />
af samtlige hotelgæster kommer fra leisure-sektoren,ʼ<br />
siger Sam. ʼDet forhold betyder selvfølgelig,<br />
at prisniveauet på hotelmarkedet i Tallinn er helt i<br />
bund – ikke blot på leisure-siden, men også når det<br />
gælder business-trafi kken. De meget lave priser til<br />
både grupper og individuelle fritidsrejsende kan ikke<br />
undgå at have en afsmitning på businesstrafi kken.<br />
Med andre ord er den gennemsnitlige værelsespris<br />
på hotellerne i Tallinn lav, og når hotellerne alligevel<br />
overlever, skyldes det en rimelig belægningsprocent.<br />
For Radisson SAS var den i fjor 71 pct.<br />
50 hoteller<br />
Viru er det store, gamle hotel fra Sovjet-tiden, på<br />
hvilket generalerne fra Moskva boede, når de var<br />
på tjenesterejse til Estland. KGB havde monteret<br />
afl ytningsudstyr på en stor del af værelserne på Viru,<br />
og selv militærfolk af høj rang blev indlogeret på de<br />
værelser, der var genstand for afl ytning.<br />
Palace er ligeledes et gammelt hotel fra Sovjettiden.<br />
Det er bygget i traditionel østeuropæisk stil,<br />
og det har fl ere gange været genstand for renovering.<br />
I dag drives hotellet af Hilton/Scandic. Offi cielt er<br />
Palace et fi re-stjernet hotel, men folk, der har boet<br />
på hotellet, er mest tilbøjelig til kun at give det tre<br />
stjerner.<br />
OL i sejlsport 1972 var henlagt til farvandet ud for<br />
Estland, og for at kunne huse de mange internationale<br />
sejlere, pressefolk etc. havde russerne ladet opføre<br />
et moderne hotel i Tallinn, ikke langt fra Hotel Viru.<br />
Dette nye hotel fi k, ikke tilfældigt, navnet Olümpia.<br />
Russerne havde engageret vesteuropæiske arkitekter<br />
og i øvrigt udstyret hotellet med faciliteter af international<br />
klasse. Derfor overtog Olümpia med ét slag<br />
rollen som det førende hotel i Baltikum.<br />
Udover Olümpia, Palace og Viru fandtes i Tallinnregionen<br />
omkring fem små, privatejede hoteller.<br />
Ved frigørelsen fra Sovjet i 1991 skød imidlertid<br />
det ene hotel op efter det andet. Mange af disse nye<br />
hoteller ligger i den gamle bydel, altså indenfor<br />
bymurene, og fl ere af dem er fi nansierede af fi nske,<br />
norske og tyske investeringsgrupper. I alt fi ndes i<br />
dag mere end 50 hoteller i Tallinn.<br />
Klar strategi<br />
At Radisson SAS har været i stand til lynhurtigt at<br />
opnå positionen som Tallinns førende Businessmanʼs<br />
Hotel, skyldes fl ere faktorer:<br />
• Først og fremmest er der foretaget en helt bevidst<br />
satsning på strategien om at være forretningsmandens<br />
hotel. At en klar strategi foreligger, er, som<br />
Sam vurderer det, det allervigtigste, når der satses<br />
på et helt <strong>nyt</strong> marked som det estiske.<br />
• Dernæst har det spillet en betydelig rolle, at Radisson<br />
SAS er en international hotelkæde med et<br />
brand, der er velkendt over store dele af verden.<br />
• Mærkværdigvis er ingen andre hoteller i Tallinn<br />
medlem hos nogen international hotelkæde, så på<br />
det område har byens SAS-hotel en kæmpefordel.<br />
(Palace markedsføres ganske vist som et Scandichotel,<br />
der indgår i Hilton-kæden, men udenfor<br />
Skandinavien er der ikke mange, der kender Scandic<br />
som hotel.)<br />
• Endvidere er hotellet indrettet med forretningsmandens<br />
behov for øje, eksempelvis med IT-tilslutning<br />
på samtlige værelser.<br />
I alt udbyder Radisson SAS Tallinn 280 værelser,<br />
inkl. en President Suite plus 13 andre suiter.<br />
President-suiten er 135 kvm. stor, og den koster<br />
EUR 1.022 (ca. DKK 7.500) pr. døgn.<br />
I fjor var den udlejet 30 pct. af året, således i alt<br />
110 døgn.<br />
Bygningen, der rummer Radisson SAS-hotellet, er<br />
ejet af SAS, SRV Yhtiöt Oy, IÖ Fonden henholdsvis<br />
af Finnfund. For hvor mange år, Radisson SAS har<br />
lejet den, vil parterne ikke oplyse. Den del af aftalen<br />
betegnes som konfi dentiel.<br />
Byttede job<br />
Sam Holmberg er 38 år. Han er fi nne og uddannet<br />
hotelmand. Tidligere har han arbejdet hos Hotel<br />
Arctic henholdsvis Sokos, begge Finland, og for otte<br />
år siden kom han til Radisson SAS, hvor han har haft<br />
chefstillinger i Manchester, Oslo og nu Tallinn. Til<br />
Estland kom han pr. 1. december i fjor, da han afl øste<br />
Peter Holst. Faktisk byttede Peter og Sam job, idet<br />
Peter overtog Radisson SAS på Oslo-Gardermoen,<br />
hvor Sam senest havde været. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 61
250 år på Kgs. Nytorv<br />
Hotel d’Angleterre var i 1880, således for 125 år siden, det største hotel<br />
i København, hvad antallet af værelser angik. Hestesporvognen, der<br />
kørte mellem Kongens Nytorv via Hovedbanegården ad Gammel Kongevej<br />
til Frederiksberg Have, såvel som de mange hestevogns-taxier<br />
fi k en stor del af deres passagerer fra det store hotel.<br />
Kongens Nytorv havde i sin midte et mindre anlæg med græs og træer,<br />
men derudover var pladsen åben med frit syn til Det Kongelige Teater<br />
og Charlottenborg. Omtrent sådan fremtræder Kgs. Nytorv også i dag<br />
efter en gennemgribende renovering, som Københavns Kommune<br />
netop har færdiggjort.
Restaurant d’Angleterre er det nye navn på Hotel d’Angleterre’s restaurant. Bjørn Winnblads<br />
blå univers er erstattet med en italiensk-inspireret madsal, som Else Marie og Henning<br />
Remmen har hentet idéerne til i Milano og Bergamo, vel bistået af hotellets kreative<br />
chef, Alan Evensen. Restaurantens interiør er holdt i farverne rav, camel, terrakotta, mørk<br />
chokolade samt guld, og eksempelvis stolene fremtræder med en klassisk medaljon-ryg og<br />
betrukket med frækt stribet chenille og er kantet med chokoladefarvet Croco.<br />
Også lysekronerne er i italiensk design, kreeret af den italienske lyskunstner Enzo Cattelani,<br />
med rene linier og en tidløs elegance i bladguld.<br />
Henning Remmen, ejeren af<br />
Hotel d’Angleterre på Kongens<br />
Nytorv i København, forbereder<br />
hotellets 250 års jubilæum til<br />
efteråret.<br />
HOTEL dʼAngleterre på Kongens Nytorv i<br />
København, Danmarks hotel-fl agskib, har i<br />
år eksisteret i 250 år. Hotellets nuværende<br />
ejer, Henning Remmen (75), er i fuld gang med at<br />
forberede festlighederne, der løber af stabelen til<br />
efteråret.<br />
Selvom hovedstaden gennem de senere år har fået<br />
fl ere nye hoteller af høj standard, kan ingen af disse<br />
slå klassikeren på Kongens Nytorv i atmosfære og<br />
stilighed, og frem for alt kan intet andet hotel bryste<br />
sig med at være placeret på en plads, der rummer så<br />
megen kultur, som netop dette sted gør. Ikke uden<br />
grund er dʼAngleterre som eneste danske hotel medlem<br />
af Leading Hotels of the World.<br />
Det er nok muligt, at den moderne forretningsmand<br />
foretrækker et af byens Radisson SAS-hoteller,<br />
Marriott, Hilton eller kanske Arp-Hansens<br />
Hotel Phoenix. Men verdensstjernerne har altid haft<br />
dʼAngleterre som deres ʼpreferred hotel in Wonderful<br />
Copenhagenʼ, og sådan er det fortsat, selvom det ikke<br />
mere er hver dag, mennesker af den kaliber lander på<br />
Kastrup. Henning Remmen kan dog, med berettiget<br />
stolthed, fremvise en referenceliste omfattende fl ere<br />
hundrede gæster, hvis navne enhver vil nikke genkendende<br />
til. Det gælder Victor Borge, Elton John,<br />
Tom Jones, José Carreras, Kiri Te Kanawa, Winston<br />
Churchill, Margaret Thatcher, Ronald Reagan,<br />
Dwight D. Eisenhower, Alfred Hitchcock, Grace<br />
Kelly og – når man går rigtigt langt tilbage – Søren<br />
Kierkegaard og H. C. Andersen. Og sådan kunne den<br />
nu 75-årige hotelejer fortsætte opremsningen i lang<br />
tid.<br />
Industrimagnaten C. F. Tietgen stod i spidsen for<br />
Det Kjøbenhavnske Byggeselskab, da dette i 1872<br />
overtog hotellet. De nye ejere besluttede sig for at<br />
renovere og istandsætte den i forvejen prægtige<br />
bygning, så standarden kunne måle sig med de mest<br />
eksklusive hoteller ude i Europa.<br />
Forskellige ejere<br />
Anden Verdenskrig var et mørkt kapitel i dʼAngleterreʼs<br />
historie. Tyskerne besatte hotellet, netop<br />
fordi de vurderede det til at være det absolut bedste<br />
Henning Remmen (75) bor til daglig<br />
i Schweiz, men kommer til København<br />
adskillige gange i løbet af et kalenderår.<br />
Lige nu er han i fuld gang med<br />
for beredelserne til d’Angleterre’s<br />
250 års jubilæum til efteråret.<br />
i Kongens København. Her skulle højtstående tyske<br />
offi cerer bo, når de var på tjenestebesøg, og udenfor<br />
det fornemme hotel var to tyske soldater posteret<br />
døgnet rundt.<br />
Tyskernes interesse for hotellet betød, at ejerne<br />
ikke investerede så meget som en krone i vedligeholdelse<br />
etc., og da krigen sluttede i maj 1945, var<br />
dʼAngleterre langt fra det hotel, som københavnerne<br />
kendte fra før krigens udbrud.<br />
Den daværende bestyrelse gjorde sig store overvejelser<br />
om det fornuftige i at foretage nogen større<br />
investering i renovering af den gamle hotelbygning.<br />
Man havde svært ved at overbevise sig selv om en<br />
positiv udvikling i dansk og europæisk økonomi de<br />
første mange år og dermed udsigterne til en forrentning<br />
af en nyinvestering.<br />
Alligevel blev resultatet, efter et halvt års sonderinger,<br />
at hotellet skulle istandsættes, og selvom der<br />
gik adskillige år, før der igen opnåedes rentabilitet i<br />
virksomheden, så skulle det senere vise sig at være<br />
en fornuftig beslutning.<br />
I 1970ʼerne og 80ʼerne havde dʼAngleterre forskellige<br />
ejere. Bl. a. var hotellet, mindre succesfuldt,<br />
på svenske hænder. Men i slutningen af 1993 blev<br />
virksomheden overtaget af ægteparret Else Marie<br />
og Henning Remmen, og siden da har der ikke været<br />
den mindste tvivl om ejernes hensigt med hensyn til<br />
hotellets fremtid. Den har været at beholde statusʼen<br />
som Danmarks mest eksklusive hotel.<br />
Henning har uddannelse som pilot og fl øj i mange<br />
år som luftkaptajn hos SAS. For mere end 25 år<br />
tilbage fi k han idéen at ombygge et af de gamle<br />
pakhuse i Admiralgade nær Sankt Annæ Plads til<br />
hotel. Han samlede et stort antal kolleger fra SAS<br />
omkring projektet, der ikke blot endte med skabelsen<br />
af et succesfuldt hotel, Hotel Admiral, men også med<br />
en retssag, idet investorerne beskyldte Henning for<br />
urent trav i den økonomiske del.<br />
Ny restaurant<br />
Hotel Admiral gav imidlertid Henning Remmen og<br />
fru Else Marie inspiration til at fortsætte i hotelbranchen,<br />
og den interesse udmøntede sig i 1993 i<br />
overtagelsen af Hotel dʼAngleterre.<br />
Hvad Henning også erhvervede, var hotellerne<br />
Kong Frederik i Vester Voldgade, tæt på Rådhuspladsen,<br />
og Codan på Sankt Annæ Plads, nabo til<br />
Hotel Admiral. Codan ændrede navn til Sophie<br />
Amalie, som det fortsat hedder. Ligeledes blev<br />
restauranten Copenhagen Corner på Rådhuspladsen,<br />
der også har ansvaret for selskabslokalerne i Industriens<br />
Hus, en del af Det Remmenske Imperium.<br />
Og det samme blev en motoryacht til 10 passagerer,<br />
hvilken bærer navnet m/y dʼAngleterre II de Copenhague.<br />
Den befi nder sig mere i Middelhavet end i<br />
danske farvande.<br />
Efter sigende er Kong Frederik, Sophie Amalie og<br />
Copenhagen Corner til salg, mens hotellet på Kongens<br />
Nytorv og motoryachten, ifølge Henning, ikke<br />
kan købes selv for penge ..!<br />
Direktør-svingdøren har ofte haft fart på i Henning<br />
Remmens virksomheder. Manden ved rorpinden ser<br />
godmodig ud, men folk, der har været tæt på ham<br />
gennem årene, siger, at hans temperament kan slå<br />
gnister, så det brager.<br />
I dag ser ledelsen ud til at være stabil. Det er også<br />
en nødvendighed, idet Else Marie og Henning har<br />
bosat sig i Schweiz og kun kommer til København på<br />
kortere besøg fem til 10 gange om året.<br />
I april var parret i København for at være værter<br />
i forbindelse med præsentationen af hotellets nye<br />
restaurant, der ret og slet benævnes Restaurant<br />
dʼAngleterre. Det er den tidligere Restaurant Wiinblad,<br />
der er nyindrettet, og som skal være en af rammerne<br />
omkring festlighederne ved 250 års jubilæet<br />
til efteråret.<br />
Hvad der skal ske omkring jubilæet, er endnu ikke<br />
offentliggjort. Men Hennings planer er store, og af<br />
samme anledning ville han ikke udadtil markere sin<br />
egen 75 års dag i foråret. Den blev holdt i familiens<br />
regi på øen Tenerife. Hotellets jubilæum skulle ikke<br />
risikere at stå i skyggen af hans person. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 65
Since the dawn of history, the Caravan of Kuwait<br />
has set off, step by step upon the camel, the ship<br />
of the desert.<br />
After mastering desert travel, the Caravan set their<br />
eyes on a brighter future and turned their interest<br />
towards the sea; Soon, ships sailed across the seven<br />
oceans.<br />
Having conquered land and sea and unable to resist<br />
the temptation of the stars, the navigators looked<br />
towards the skies and decided to fl y the third<br />
ship that would circle the skies.<br />
For the last fi ve decades, they have been soaring<br />
across the skies with their ship.<br />
KUWAIT AIRWAYS – the ship of the skies.<br />
Vester Farimagsgade 3 – DK-1606 Copenhagen V – Denmark<br />
Phone (+45) 33 15 09 15 – www.kuwait-airways.com<br />
Rejsemessen i Bella Center<br />
46.000 mennesker besøgte messen i januar<br />
BELLA CENTER i København var igen i år, i<br />
januar måned, ramme om rejse- og campingmessen<br />
Ferie, der som sædvanlig samlede<br />
en stor del af dansk rejsebranche plus et publikum på<br />
omkring de 46.000.<br />
I lighed med seneste års udvikling manglede fl ere<br />
af de store charterrejsearrangører på messen, men til<br />
gengæld var tilgangen af specialrejsebureauer stor,<br />
ligesom de større udenlandske turistbureauer var til<br />
stede med bl. a. Tyskland, Spanien og Italien.<br />
Arne Bang Mikkelsen, administrerende direktør i Bella Center, bød koncernchefen i SAS, Jørgen Lindegaard, velkommen til den offi cielle åbning af årets rejsemesse, hvor SAS var en af udstillerne.<br />
Få dage senere udsendte Jørgen meddelelse om SAS’ årsresultat for 2004. Det udviste et minus på SEK 1,8 milliard. Jørgen mente imidlertid, at SAS kommer med et positivt resultat for indeværende<br />
regnskabsår.<br />
TRAVEL PEOPLE 67
Traditionen tro blev Europæiske’s Rejsepris uddelt på rejsemessen i Bella Center. Foreningen Danske<br />
Rejseskribenter forestår uddelingen og gav den i år til Maersk Air som anerkendelse af selskabets<br />
åbning af mange nye fl yruter ud af København og for det nye prissystem, Large, Medium og<br />
Small.. På billedet fl ankeres prismodtageren Finn Øelund (57), administrerende direktør i Maersk<br />
Air, af Ejvind Olesen (68), formand for Danske Rejseskribenter, og Preben Mullit (50), administrerende<br />
direktør i Europæiske Rejseforsikring.<br />
68 TRAVEL PEOPLE<br />
Stig Elling (57), salgsdirektør<br />
i Star Tour, modtog Danske<br />
Rejseskribenter’s Kommunikationspris.<br />
Det gjorde han<br />
primært for sin medvirken i<br />
TV i dagene efter blodbølgekatastrofen<br />
i Sydøst-Asien<br />
26. december i fjor. Stig ’var<br />
på’ stort set hver eneste dag,<br />
hvor han fortalte om situationen<br />
på Phuket, som rejsearrangørerne<br />
oplevede den.<br />
Han var også en af dem, der<br />
uddelte kritik til Udenrigsministeriet<br />
for at have reageret for<br />
langsomt.<br />
Leif Poulsen (72) var administrerende<br />
direktør hos Europæiske<br />
Rejseforsikring, inden Preben<br />
Mullit kom til. Leif forankrede dansk<br />
rejsebranche i Europæiske, og vice<br />
versa, og hans storsind overfor<br />
branchen gav ham tilnavnet Leif den<br />
Gode. I dag bor den forhenværende<br />
Europæiske-boss i Syd-Frankrig.<br />
Hvert år tager han til rejsemessen<br />
i Bella Center for at møde gamle<br />
venner, og selvfølgelig overværer<br />
han uddelingen af den pris, han selv<br />
tog initiativ til for 25 år siden.<br />
Anne von Glasow (50) og Martin Plambek (36), kommerciel direktør henholdsvis<br />
Brand Manager i Maersk Air, bevidnede overrækkelsen af Europæiske’s Rejsepris<br />
til deres chef, Finn Øelund.<br />
Mogens Thrane, chef for rejseafdelingen hos Forsvarskommandoen i Vedbæk, oplyste,<br />
at Forsvarskommandoen fremover foretager sine rejseindkøb hos Viatravel (Weco).<br />
I de senere år har disse indkøb været foretaget hos American Express.<br />
Med en rejsekonto på ca. DKK 300 millioner er Forsvarskommandoen en af de største<br />
rejseindkøbere i Danmark.<br />
Gourmet-ruten er benævnelsen for et samarbejde mellem fi re hoteller og kroer i<br />
Nordjylland. Indehaverne af Hvalpsund Færgekro, Hotel Phønix i Hjørring, St. Binderup<br />
Kro i Aars og Rold Gammel Kro i Rold er enige om, at et ægte landkøkken ikke fi ndes<br />
bedre noget andet sted end hos dem. I fl ere år har Jørgen Pedersen, Birgitte Messmann<br />
Nielsen, Hans Ravn Kristensen og Bent Klit Christensen haft fælles markedsføring.<br />
Centrum Personale er et af de rekrutteringsbureauer, der arbejder med rejsebranchen,<br />
og var derfor med på messen i Bella Center også i år. Til venstre ses Kirsten Sand Andersen,<br />
fi rmaets indehaver, og Tine Nissen Kornum, konsulent.<br />
Jill Bergström og Sisse Holm Nielsen informerede om HH-Ferries, der sejler mellem<br />
Helsingør og Helsingborg. Jill og Sisse oplyste, at det er billigere at rejse med HH-Ferries<br />
end selv at køre over Øresundsbroen.<br />
En gammel kending i dansk charterrejsebranche, Jens Veino, dukkede i år op på Ferie-messen<br />
i Bella Center sammen med hustruen Lene. Jens huskes bedst fra sin tid hos Tjæreborg<br />
Rejser henholdsvis hos Larsen Rejser, hvor han gjorde det økonomisk muligt for hr. og fru<br />
Danmark at rejse til dengang fjerntbeliggende destinationer som New York, Kina, Japan m.<br />
fl . I dag er han en af topcheferne i bilfabrikken Lada i Moskva, hvor han på få år har mere end<br />
fordoblet salget.<br />
I forbindelse med sit farvel til Larsen Rejser overtog han Larsen Hotel- og Kroferie, som Lene<br />
har drevet, mens han har arbejdet i den russiske hovedstad. Mens Jens var til rejsemesse i<br />
Bella Center, be<strong>nyt</strong>tede han lejligheden til at købe incomingbureauet Our Agent på Vesterbrogade<br />
i København. Lene indtræder som administrerende direktør i Our Agent. Samme position<br />
havde hun i samme fi rma for kun få år siden.<br />
Per Carøe (midten) mødte på messen kollegerne Bente Olsen fra Viatravel og Poul Ditlev.<br />
Sidstnævnte, der for få år siden var direktør i Carlson Wagonlit <strong>Travel</strong>, har siden CWT-epoken<br />
drevet konsulentvirksomhed i Jylland med erhvervsrejsebureauer som sine primærkunder.<br />
Kaj Warming skiftede for<br />
en årrække siden fra luftfart<br />
til hotel- og kro-branchen.<br />
Han forlod Maersk<br />
Air i Billund og gik til<br />
Jydsk Kroferie, der senere<br />
blev til Dansk Kroferie. I<br />
dag er det organisationen<br />
Danske Hoteller, han arbejder<br />
for. Kaj konstaterer,<br />
at de fl este udenlandske<br />
turister i Danmark kun<br />
kommer til hovedstaden,<br />
og at provinshotellerne<br />
derfor må gøre sig en<br />
ekstra kraftanstrengelse,<br />
hvis de vil have deres del<br />
af kagen. Derfor var han<br />
med på messen i Bella<br />
Center.<br />
TRAVEL PEOPLE 69
Merete Toft, salgschef hos Scandlines, holdt til på det<br />
tyske turistkontors stand, hvor Scandlines køber sig ind.<br />
70 TRAVEL PEOPLE<br />
Ole Andresen, fhv. generaldirektør i DSB og tidligere<br />
chef for LO-rejsebureauet Dansk Folke-Ferie, kommer<br />
hvert år til rejsemessen i Bella Center, hvor han snuser til<br />
branchen og møder gamle venner. ’Jeg kan slet ikke lade<br />
være med at tage herud,’ sagde han, mens han besøgte<br />
DSB’s stand.<br />
Helmer Dahl Andersen<br />
driver, sammen med sin<br />
hustru, et mindre rejsebureau<br />
i Hørsholm, der<br />
har Bali som en af sine<br />
specialiteter. Desuden<br />
er Helmer lærer på<br />
Helsingør Handelsskole’s<br />
rejse<strong>liv</strong>s-kursus.<br />
Harry, kendt fra DSB’s TV-reklamer, var selvfølgelig til<br />
stede på DSB’s stand. På billedet fl ankeres den populære<br />
TV-fi gur af DSB-folkene Bernt Hansen (retired), Ruddy<br />
Philipsen, reklamechef, og Claus Bechtoft, chef for DSB’s<br />
rejsebureau på Helsingør Jernbanestation.<br />
Bettina Lauritzen (44) kom til<br />
rejsemessen som repræsentant<br />
for Arp-Hansen Hotel<br />
Group, idet hun netop var<br />
blevet udnævnt til direktør<br />
for Arp-Hansen-hotellet<br />
Opera tæt på Det Kongelige<br />
Teater. Hun kom fra en stilling<br />
som hotelchef på Hotel<br />
Danmark i Vester Voldgade<br />
i København, hvor hun var<br />
i 10 år.
Lars Bernhard hyldet<br />
på 50 årsdagen<br />
Lars Bernhard Jørgensen fi k hjælp af sin<br />
formand, Kirsten Stallknecht, og af hustruen<br />
Charlotte til at modtage de mange gratulanter.<br />
LARS BERNHARD JØRGENSEN, administrerende<br />
direktør i fonden Wonderful<br />
Copenhagen, blev hyldet af forretningsforbindelser,<br />
venner og bekendte, da han 14. september<br />
rundede 50 år.<br />
At fødselaren har en bureaukratisk baggrund samt<br />
indgår i henholdsvis har kontakt til en række af<br />
netværk, skinnede klart igennem, efterhånden som<br />
gæsterne ankom. Hver anden gratulant var politiker<br />
eller embedsmand med nuværende eller tidligere<br />
opdrag indenfor turistvæsenet eller med indirekte<br />
relation hertil.<br />
Ligeledes afspejlede skaren af gæster, at Wonderful<br />
Copenhagen er en organisation, der opfattes som<br />
betydningsfuld for samfundet og erhvervs<strong>liv</strong>et i<br />
hovedstadsregionen.<br />
Fødselaren solede sig i den beundring, både han<br />
selv og hans virke blev genstand for. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 73
Troels Rasmussen kom med en hilsen fra SAS. Han kunne orientere fødselaren om, at han netop havde fået en ny titel i SAS.<br />
Således er han nu Kommunikationsdirektør i SAS Danmark, men skal dog fortsat bistå koncerninformationsafdelingen i<br />
Stockholm.<br />
Turistchefen i Køge, Lars Nielsen, har fået sæde i WoCo’s<br />
bestyrelse, efter at Køge-regionen er kommet ind under<br />
WoCo’s paraply. Lars udtrykte i øvrigt sin store tilfredshed<br />
med, at Køge fremover markedsføres af slagskraftige WoCo.<br />
Arne Bang Mikkelsen, administrerende direktør i Bella Center,<br />
er medlem af WoCo’s bestyrelse. Han kunne rapportere<br />
om fl ere potentielle købere til den aktiepost i Bella Center,<br />
som Staten sidder på, og som er udbudt til salg.<br />
74 TRAVEL PEOPLE<br />
Jakob Westergaard, salgs- og marketingdirektør i Øresundsbroen,<br />
lovede at sende fl ere skåninger til København.<br />
’Det løfte var en særdeles god fødselsdagsgave at få,’ kommenterede<br />
Lars Bernhard.<br />
Lene Mortensen fra Bella Center har et tæt samarbejde med<br />
WoCo, når det gælder kongresser.<br />
Lisa Klint Dürr er General Manager i organisationen Best Cities, der i alt tæller ni byer, bl. a. København.<br />
En af de mange gratulanter var Henning Arp-Hansen, hvis fi rma, Arp-Hansen Hotel Group, i dag er den største hoteloperatør i<br />
Stor-København. Sidste skud på stammen er Hotel Imperial.<br />
Bent Hadler, salgschef i Tivoli, udtrykte håbet om, at Lars<br />
Bernhard ville få mange gode år endnu. Ved siden af sit job i<br />
Tivoli er Bent formand for Københavns Skål Klub.<br />
Peter Enggaard, konsulent i Øresundsgruppen, ses overalt,<br />
hvor københavnsk-skånsk samarbejde forekommer.<br />
Charlotte og Lars fi k besøg af bl. a. Charlotte Muxold og Peter Jørgensen, salgsdirektør henholdsvis administrerende direktør<br />
på Hotel Imperial i København. (Et par uger senere forlod Peter jobbet på Imperial og skiftede til Hotel Christian IV, hvilket<br />
hotel han købte; og Charlotte valgte at gå på pension.)<br />
En af de mest betydningsfulde incomingoperatører i<br />
København er Henning Kleestrup, der har specialiseret sig i<br />
konferencer og kongresser.<br />
En inhouse-hilsen kom O. Ralf Larsen med. Han er direktør i<br />
Copenhagen Capacity, der er en selvstændig enhed under<br />
WoCo.<br />
Fra Københavns Lufthavne A/S kom Trille Tang Dalsgaard<br />
med en speciel hilsen fra lufthavnsdirektør Niels Boserup,<br />
der er medlem af WoCo’s bestyrelse.<br />
TRAVEL PEOPLE 75
Ole Krogh, direktør i Dansk Industri, gratulerede med et smil.<br />
Fødselaren Lars Bernhard og Niels Dalsgaard fra DGI-byen<br />
konkurrerede om at præstere det største grin.<br />
Lars Barfoed, konservativt medlem af Folketinget, kom til<br />
Lars Bernhards førselsdags-reception i sin egenskab af<br />
formand for netværket Meeting Place.<br />
76 TRAVEL PEOPLE<br />
Knud Sørensen, tidligere topchef i Danske Bank, hilser på Charlotte Bernhard Jørgensen.<br />
Palle Simonsen, fhv. fi nansminister, har tidligere været<br />
bestyrelsesmedlem i WoCo og følger fortsat organisationens<br />
arbejde.<br />
Henrik Ypkendantz fra Royal Scandinavia og Axel Henriques<br />
fra Nordea, begge medlemmer af WoCo’s repræsentantskab,<br />
i samtale med Kirsten Stallknecht, WoCo’s formand.<br />
For John Winther, fhv. borgmester på Frederiksberg, var det en særlig glæde at træffe Charlotte og Lars Bernhard Jørgensen,<br />
idet han gjorde parret til legale ægtefolk på Frederiksberg Rådhus.<br />
Kulturborgmester Martin Gertsen, Københavns Kommune,<br />
er medlem af bestyrelsen i Copenhagen Eventments.<br />
Comwell, Danmarks førende hotelkæde, når det drejer sig<br />
om konferencer, sendte en fødselsdagshilsen til Lars Bernhard<br />
med salgs- og marketingdirektør Henrik Hjorth.<br />
Fra Royal Scandinavia, der tilhører kredsen af WoCo’s<br />
økonomiske støtter, kom salgsdirektør Due.<br />
Luftfartspokal<br />
til Vagn Sørensen<br />
Vagn Sørensen, topmand i Austrian<br />
Airlines-gruppen, hædret<br />
af danske luftfartsjournalister.<br />
Vagn Sørensen var glad for at være den, der<br />
havde modtaget Luftfartspokalen. Han sagde,<br />
at dagen til enhver tid vil b<strong>liv</strong>e husket som en<br />
stor dag i hans <strong>liv</strong>. På billedet ses han med<br />
formanden for foreningen Danske Luftfartsjournalister,<br />
redaktør Ejvind Olesen.<br />
VAGN SØRENSEN har præsteret fremragende<br />
resultater i Austrian Airlines, hvor<br />
han tiltrådte som chef i efteråret 2001. Derfor<br />
valgte foreningen Danske Luftfartsjournalister<br />
at hædre ham med Luftfartspokalen ved et arrangement<br />
i Vilhelm Lauritsen Terminalen i Københavns<br />
Lufthavn i december.<br />
Ejvind Olesen, formand for Danske Luftfartsjournalister,<br />
sagde i sin tale til prismodtageren, at det<br />
var de danske luftfartsjournalister en stor glæde at få<br />
lejlighed til at overrække Luftfartspokalen til netop<br />
Vagn, dels fordi han har vendt en negativ situation<br />
for Austrian Airlines til en ekstrem positiv udvikling<br />
på rimelig kort tid, dels fordi han gennem sit virke<br />
hos østrigerne har rettet søgelyset mod Danmark<br />
som luftfartsland. Inden Vagn kom til Østrig, arbejdede<br />
han hos SAS i mere end 15 år og var, da han<br />
sluttede i det selskab, vicekoncernchef med rang af<br />
Senior Vice President.<br />
Som optakt til Julen underholdt skuespillerinden<br />
Trine Gadeberg, som de tilstedeværende luftfartsfolk<br />
også havde mulighed for at se hver aften på<br />
TV-skærmen i julekalender-udsendelserne fra Skt.<br />
Thomas henholdsvis fra Grønland. ■<br />
TRAVEL PEOPLE 77
To veteraner i nordisk luftfart er Bjarne Hansen og Maunu<br />
von Lüders. Bjarne, der er tidligere modtager af Luftfartspokalen,<br />
var administrerende direktør i Maersk Air 1981-97,<br />
og Maunu har i mange år arbejdet i forskellige positioner<br />
hos Finnair. Mandag 28. april 1997 etablerede Maersk Air<br />
og Finnair pool-trafi k mellem København og Stockholm i<br />
konkurrence med SAS. I dag fl yver det Finnair-ejede Fly-<br />
Nordic på samme rute, stadigvæk i konkurrence med SAS,<br />
og Maunu er nu administrerende direktør i det selskab.<br />
Kathrine Elmer, pilot hos Danish Air Transport (DAT) og<br />
fhv. meteorolog på TV2, modtog Luftfartspokalen for to år<br />
siden og er således ud i al fremtid en selvskreven gæst på<br />
Danske Luftfartsjournalister’s årlige pokalarrangement.<br />
78 TRAVEL PEOPLE<br />
Jørn Eriksen, fhv. kommerciel direktør i Maersk Air og desuden<br />
adm. dir. i Maersk Air Ltd. i Birmingham samt i Estonian<br />
Air, er en selvskreven gæst ved den årlige uddeling af<br />
Luftfartspokalen, som han selv er tidligere modtager af.<br />
Luftkaptajn Niels Helmø-Larsen, der blev pensioneret fra Maersk Air sidste efterår, underholdt sig med Maersk Air’s nuværende<br />
kommercielle direktør, Anne von Glasow.<br />
Maria Lindinger, stationschef hos CSA, og Kjeld B. Nilsson, fhv. luftfartsjournalist, nu med bopæl i Paris, hvorfra han rapporterer<br />
til Billedbladet.<br />
Roald Søkilde, tidligere<br />
modtager af Luftfartspokalen,<br />
var direktør for SAS/<br />
Danmark i perioden 1980-<br />
84 og for DDL 1984-89.<br />
Skuespillerinden Trine Gadeberg<br />
fi k hjælp af Julenissen alias<br />
redaktør Erik Randel Thomsen<br />
ved underholdningen.<br />
Peter Søren Thorning var konstitueret som administrerende direktør i Københavns Lufthavn i tomrummet 1989-91 mellem<br />
Knud Heinesen og Niels Boserup. På billedet ses han med Niels.<br />
– hvor rejsebranchens<br />
profi ler mødes<br />
Gæsterne<br />
Til arrangementet i Vilhelm Lauritsen Terminalen i<br />
Københavns Lufthavn, hvor overrækkelsen af Luftfartspokalen<br />
fandt sted, kom både tidligere prismodtagere og<br />
ledende personer i dansk luftfart.<br />
Hovedpersonen var selvsagt Vagn Sørensen, President &<br />
CEO i Austrian Airlines Group, der fi k Luftfartspokalen<br />
overrakt af formanden i foreningen Danske Luftfartsjournalister,<br />
redaktør Ejvind Olesen.<br />
Fra gæstelisten noteres følgende navne:<br />
Jørn Andersen, fhv. direktør, SAS.<br />
Torben Andersen, informationschef, My<strong>Travel</strong> Airways.<br />
Morten Balk, salgschef, Austrian Airlines.<br />
Kjeld Binger, dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Poul Borreschmidt, dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Niels Boserup, adm. dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Per Brinch, informationschef, Maersk Air.<br />
Per V. Brüel, direktør, Brüel & Co.<br />
Ole Christiansen, direktør, Flyvelederne.<br />
Tom Clausen, adm. dir., My<strong>Travel</strong> Airways.<br />
Morten Dambæk, direktør, Hotel Legoland.<br />
Søren Domino, journalist, Berlingske Tidende.<br />
Kathrine Elmer, pilot, Danish Air Transport.<br />
Louise Eppler, salgschef, Austrian Airlines.<br />
Jørn Eriksen, fhv. direktør, Maersk Air.<br />
Susanne Frank, passagerchef, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Kai Frederiksen, direktør, Flysikkerhedstjenesten.<br />
Anne von Glasow, salgsdir., Maersk Air.<br />
Peter Grønlund, adm. dir., Scandlines.<br />
Erik Hallstrøm, fotograf, freelance.<br />
Bjarne Hansen, fhv. adm. dir., Maersk Air.<br />
Anette Haugaard, underdir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Poul Hedemann, fhv. redaktør, Samvirke.<br />
Niels Helmø-Larsen, luftkaptajn (retired), Maersk Air.<br />
Klaus Henriksen, dir., Alitalia.<br />
Allan Hoffery, salgschef, Singapore Airlines.<br />
Frank Holten, dir., Slots Committee.<br />
Chris Hunderup, fhv. salgsdir., SAS.<br />
Peter Hyltoft, fhv. direktør, SAS.<br />
Charlotte Højsteen, direktør, Iberia.<br />
Anette Haaning, informationschef, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Niels N. Jakobsen, fhv. overhavariinspektør, SLV.<br />
Thorkild Sten Jensen, politiinspektør, Lufthavnspolitiet.<br />
Flemming Jeppsson, fl yvechef.<br />
Søren Jespersen, koncerndirektør, DFDS.<br />
Flemming Kirkegaard, luftkaptajn.<br />
Preben Kjær, adm. dir., Danmarks Automobilhandler Forening.<br />
Camilla Kjærsgaard, pressekoordinator, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Lone Koch, direktør, Cimber Air.<br />
Hans Kofoed, red. (retired), Flyv.<br />
Bente Kornbo, redaktør, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Mogens Kornbo, u.dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Ebbe H. Kristiansen, direktør, Danmarks Flymuseum.<br />
K. A. Kristiansen, fhv. dir., SAS.<br />
Knud Larsen, redaktør, Flyv.<br />
Kurt Lykstoft Larsen, adm. dir., Statens Luftfartsvæsen.<br />
Mogens Kruse Larsen, oberstløjtnant, Flyvevåbnet.<br />
Susanne Larsen, adm. dir., SAS Danmark.<br />
Jørgen Lindegaard, koncernchef, SAS.<br />
Maria Lindinger, stationschef, CSA.<br />
Henrik Lund, direktør, Spanair.<br />
Maunu von Lüders, adm. dir., FlyNordic.<br />
Bjarne Lütchke, fotograf, Berlingske Tidende.<br />
Jørgen Mangor, VIP-chef, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Niels Martin Methmann, journalist, Ritzaus Bureau.<br />
Preben Mullit, adm. dir., Europæiske Rejseforsikring.<br />
Jørgen Nielsen, adm. dir., Cimber Air.<br />
Stefan Kai Nielsen, fotograf, freelance.<br />
Kjeld B. Nilsson, Paris-korrepondent, Billedbladet.<br />
Vagn Nygaard, redaktør (retired), Vejle Amts Folkeblad.<br />
Chr. Eugen Olsen, ceremonimester, Amalienborg.<br />
Ole Overgaard, journalist, freelance.<br />
Gudmund Pedersen, slægtning til Ellehammer.<br />
Bo Bang Petersen, inspektør, Danmarks Flymuseum.<br />
Flemming Petersen, u.dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Preben Jack Petersen, redaktør, <strong>Travel</strong> <strong>People</strong>.<br />
Leif Poulsen, journalist, Berlingske Tidende.<br />
Louis Høgh Rasmussen, dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Troels Rasmussen, kommunikationsdirektør, SAS Danmark.<br />
Susanne Richter, direktør (Skandinavien), Austrian Airlines.<br />
Merete Rønde, u.dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Bente Schmidt, afdelingschef, Københavns Lufthavne A/S.<br />
Christina Schärfer, PR-konsulent, EasyJet.<br />
Flemming Sonne, direktør, Thai Airways.<br />
Niels Holst Sørensen, generalmajor.<br />
Roald Søkilde, fhv. adm. dir., SAS Danmark.<br />
Lise Tajik, journalist, Berlingske Tidende.<br />
Erik Randel Thomsen, fhv. chefredaktør, Jyske Tidende.<br />
Søren Peter Thorning, fhv. dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Erik Thrane, generalsekretær, SAS Pilotforening.<br />
Kurt Thyregod, adm. dir., Diners Club.<br />
Torben Thyregod, økon.dir., Københavns Lufthavne A/S.<br />
Poul Tibæk, fhv. redaktør, Take-Off.<br />
Gunnar Tietz, fhv. adm. dir., Danair.<br />
Haldor Topsøe, fhv. bestyrelsesformand i SAS.<br />
Jørn Træholt, journalist (retired), Danmarks Radio.<br />
Leif Tuxen, fotograf, SAS Inside.<br />
Stefan Vilner, salgsdir., Sterling.<br />
Jørn Vinther, generalsekretær.<br />
Wilhelm Willersted, fhv. dir., Nordfoto.<br />
Birgit Willumsen, fhv. kontorchef, Trafi kministeriet.<br />
Jens Wittrup Willumsen, v. adm. dir., SAS Danmark.<br />
Finn Øelund, adm. dir., Maersk Air.<br />
TRAVEL PEOPLE 79
Tor Sannerud 60 år<br />
60 årsdagen for Oslos turistchef,<br />
Tor Sannerud, blev samtidigt ind-<br />
gangen til en ny epoke for turist-<br />
væsenet i den norske hovedstad.<br />
TOR SANNERUD, administrerende direktør<br />
i Oslo Promotion, blev genstand for stor opmærksomhed,<br />
da han mandag 29. november<br />
markerede sin 60 års dag ved en ceremoni i Oslo<br />
Militære Samfunds lokaler ved Bank Plassen i Oslo.<br />
(Den rigtige fødselsdato var 30. november.)<br />
Fødselaren har stået i spidsen for turistvæsenet i<br />
den norske hovedstad gennem mere end 10 år og har<br />
i den periode foranlediget en opblomstring af turismen<br />
til glæde for det lokale erhvervs<strong>liv</strong>, ikke mindst<br />
hotelbranchen. Repræsentanter for byens større<br />
hoteller såvel som handels<strong>liv</strong>et generelt stod forrest i<br />
gratulantskaren.<br />
Oslo Promotion inviterede, samtidigt med Tors<br />
runde dag, Oslo Kommune til igen at indtræde<br />
på ejerside og på den måde være med til at styrke<br />
organisationens markedsføring, så den får større<br />
slagkraft end, hvad tilfældet er i dag, og dermed<br />
gives anledning til at optræde mere markant i<br />
udlandet. Ifølge Tor er Oslo rimeligt ukendt udenfor<br />
Nord-Europa.<br />
Sammenfattende er planen at give Oslo Promotion<br />
en ny visuel profi l med bl. a. <strong>nyt</strong> navn. Således er det<br />
på tale at omdøbe virksomheden til visitoslo.com, så<br />
man derved b<strong>liv</strong>er strømlinet med andre udenlandske<br />
turistorganisationer.<br />
Reisetrafi kkforeningen for Oslo og Omegn var organisationens<br />
navn ved stiftelsen i 1929, og det navn<br />
holdt man ved indtil ændringen til Oslo Promotion<br />
for godt og vel en halv snes år siden. ■<br />
Tor Sannerud, administrerende direktør<br />
i Oslo Promotion og således Oslos turistchef,<br />
og Jon Øvrehus, bestyrelsesformand<br />
i Oslo Promotion og desuden direktør for<br />
og daglig leder af Oslo Militære Samfund,<br />
i hvis lokaler fødselsdagsreceptionen for<br />
Tor fandt sted.<br />
Til fødselsdagsreceptionen kom bl. a. Jan E. Rivelsrud (t. h.), majoritetsejer af Norges mest anerkendte hotelkæde, Rica<br />
Hotels, der på billedet ses sammen med Øyvind Larstorp, direktør på Hotel Bristol i Oslo, og dennes hustru, Tone Larstorp.<br />
Sidstnævnte er administrerende direktør på Lysebu Hotel og Konferansesenter.<br />
Fødselaren Tor Sannerud fl ankeres af Svein Petter Haslerud, administrerende direktør på Grand Hotel, Oslos hotel-fl agskib, og<br />
Hans Christian Bestum, administrerende direktør på Hotel Soria Moria, Oslo.<br />
Fire unge damer, alle tilhørende<br />
kredsen af fødselarens beundrerinder,<br />
var Ragnhild Bergum, g. m.<br />
tidligere direktør i Saga Solreiser,<br />
Kjell Bergum, kroværdinden Ingebjørg<br />
Nagvik fra Engebret Café i<br />
Oslo, Aase Melbye Block og Nicole<br />
Sannerud, sidstnævnte g. m. Tor.<br />
Bjørn Lunde, nestor i norsk rejse<strong>liv</strong> med poster som administrerende<br />
direktør for norske Vingreiser henholdsvis for SAS/Norge,<br />
hyggede sig med Ingrid Løseth, direktør i Oslo GuideService.<br />
Tor Sannerud fi k også besøg af Hans Reinman, administrerende<br />
direktør på Rainbow Hotel Opera – en ’grand old man’<br />
i Rainbow-kæden.<br />
En veteran i norsk rejse<strong>liv</strong> er Jarle Tronslien, tidligere<br />
indehaver af Feriebussen, i dag chef for Kystopplevelser,<br />
der i alle år har haft et tæt samarbejde med Oslo Promotion<br />
og før den tid med Reisetrafi kkforeningen.<br />
Mange af de arrangementer, Oslo Jazz Festival har gennemført<br />
i årenes løb, har haft stor tiltrækningskraft på turister,<br />
og organisationens direktør, Aage Teigen, og Tor Sannerud<br />
var enige om, at kulturarrangementer generelt er et godt<br />
tilbud til byens turister.<br />
Anders Fougli, der var kommerciel direktør i Braathens<br />
SAFE, mens familien Braathen var ejer af det norske<br />
luftfartsselskab, underholdt sig med Hilde Hammervold,<br />
direktør på First-hotellet Noble House<br />
TRAVEL PEOPLE 81
Masud Khan 75 år<br />
MASUD KHAN,<br />
indehaver af GSAfi<br />
rmaet Khyber International,<br />
fylder 60 år<br />
onsdag 4. maj.<br />
Masud kom til Danmark<br />
for mere end 30<br />
år siden og startede<br />
sit GSA-fi rma kort tid<br />
efter.<br />
I alle år har Khyber<br />
International været<br />
kendt som en af branchens<br />
mest respekterede<br />
virksomheder,<br />
der har repræsenteret<br />
førende luftfartsselskaber,<br />
først og fremmest Gulf Air og Korean Air.<br />
Desuden var Khyber International GSA for Tower<br />
Air, da det amerikanske selskab i 80ʼerne fl øj for<br />
Tjæreborg Rejser fra København til New York og<br />
Miami.<br />
Fødselaren har desuden været skandinavisk repræsentant<br />
for Pakistans statslige turistråd, og for et par<br />
år siden blev han udnævnt til Litauens generalkonsul<br />
i Pakistan, hvor han opholder sig i omkring halvdelen<br />
af året.<br />
Masudden, som fødselaren kaldes blandt sine<br />
mange venner, så som en af de første i København<br />
behovet for GSA-fi rmaer. I dag er han af den opfat-<br />
INDEX<br />
A<br />
Admiral Hotel – 62<br />
Adventure Safari – 38<br />
Aggerlin, Helle – 24<br />
Air Baltic – 22<br />
Air France – 34<br />
Air Greenland – 16<br />
Airbus – 10<br />
Albatros <strong>Travel</strong> – 34<br />
American Express – 67<br />
Andersen, H. C. – 62<br />
Andersen, Helmer Dahl – 67<br />
Andersen, Henrik – 16<br />
Andersen, Jørn – 77<br />
Andresen, Harald – 16<br />
Andresen, Ole – 67<br />
Angleterre Hotel – 62<br />
Apollo – 30<br />
Aponte – 45<br />
Arctic Hotel – 60<br />
Arendal, Thomas – 67<br />
Arge, Magni – 24<br />
Arp-Hansen, Henning – 73<br />
Arp-Hansen Hotel Group – 67, 73<br />
Astraeus – 16<br />
Atlantic Airways – 24<br />
Austrian Airlines – 10, 77<br />
B<br />
Bananar – 16<br />
Bangs Rejser – 58<br />
Barfoed, Lars – 73<br />
Beckmann, Willy – 54<br />
Bella Center – 67, 73<br />
Bennett, Barbara – 24<br />
Berg, Steen – 46, 53<br />
Bergum, Kjell – 80<br />
Bergum, Ragnhild – 80<br />
Bestum, Hans Christian – 80<br />
Billedbladet – 77<br />
Billetkontoret – 38<br />
Billund Lufthavn – 34<br />
Bjerregaard, Susanne Møller – 54<br />
Bjørn, Thomas – 54<br />
Block, Aase Melbye – 80<br />
Boeing – 10, 16<br />
Bonheur – 16<br />
Borge, Victor – 62<br />
Borup, Rikke Pia – 82<br />
Boserup, Niels – 77<br />
Bristol Hotel – 80<br />
Braathens SAFE – 80<br />
Burgess, Paul – 24<br />
Bø, Eli Katrine – 80<br />
Børsen – 54<br />
C<br />
Carnival Cruises – 40<br />
Carlson Wagonlit <strong>Travel</strong> – 67<br />
Cargolux – 16<br />
Carlzon, Jan – 10<br />
Carmen Curlers – 54<br />
Carreras, José – 62<br />
Carstensen, Lars – 40<br />
Carøe, Per – 67<br />
CBN Finance & Consult – 46<br />
Chellah Hotel – 46<br />
Christensen, Bent Klit – 67<br />
Churchill, Winston – 62<br />
City Avisen – 82<br />
Club La Santa – 54, 58<br />
Codan Hotel – 62<br />
Comwell – 73<br />
Conair – 10<br />
Copenhagen Capacity – 73<br />
Copenhagen Corner – 62<br />
Copenhagen Eventments – 73<br />
Cohrt, Line – 24<br />
Costa Cruises – 40<br />
Cresco – 22<br />
Crown of Scandinavia – 6<br />
CSA – 22, 77<br />
D<br />
Dalsgaard, Niels – 73<br />
Dalsgaard, Trille Tang – 73<br />
Danish Air Transport (DAT) – 77<br />
Danmark, Hotel – 67<br />
Dansk Folke-Ferie – 67<br />
Dansk Industri – 73<br />
Dansk Kroferie – 67<br />
Danske Bank – 73<br />
Danske Hoteller – 67<br />
Danske Luftfartsjournalister – 77<br />
Danske Rejseskribenter – 67<br />
DDL – 77<br />
DFDS – 6, 24<br />
telse, at mange luftfartsselskaber også fremover vil<br />
lade sig repræsentere via en GSA for derved at undgå<br />
at skulle investere i eget kontor:<br />
ʼGSA-modellen er i praksis det samme som, at et<br />
mindre antal luftfartsselskaber slår sig sammen om<br />
et fælles kontor,ʼ siger Masud Khan. ʼDen letteste<br />
måde for selskaberne at b<strong>liv</strong>e repræsenteret på en<br />
udenlandsk destination, uanset om man fl yver dér,<br />
er at hoste sig ind hos en GSA. Den løsning er også<br />
oftest den billigste i stedet for at åbne eget kontor.ʼ<br />
Grete Feldt 60 år<br />
Grete Feldt, fhv. direktør for Sabena i Danmark,<br />
fylder 60 år mandag 9. maj.<br />
Grete var i mange år ansat i Sabena under den<br />
legendariske Torben Hartwig, og ved hans pensionering<br />
overtog hun chefkontoret.<br />
Efter Sabenaʼs ophør etablerede Grete et incomingfi<br />
rma, som hun fortsat driver fra privatadressen i<br />
Virum.<br />
Direktørskifte<br />
på Hilton<br />
ALLAN L. AGERHOLM (40) er udnævnt til administrerende<br />
direktør på Hilton Copenhagen Airport<br />
Hotel. Allan kommer fra Hilton-hotellerne Infra City<br />
henholdsvis Slussen, begge i Stockholm.<br />
DFDS Seaways – 6, 16<br />
DGI-Byen – 73<br />
Dietz, Ole – 22<br />
Discover Marketing – 67<br />
Ditlev, Poul – 67<br />
Djurholm, Bjarni – 24<br />
Djurhuus, Tommy – 24<br />
DSB – 67<br />
Dylov, Per – 40<br />
Dyrholm, Martin Grønkjær – 53<br />
Dürr, Lisa Klint – 73<br />
E<br />
easyJet – 22<br />
Ehrenberg – 6<br />
Eisenhower, Dwight D. – 62<br />
Ekstrabladet – 54<br />
Elers, Jens – 58<br />
Elling, Stig – 67<br />
Elmer, Kathrine – 77<br />
Engebret Café – 80<br />
Engen, Christine – 45, 83<br />
Eriksen, Bo – 58<br />
Eriksen, Jørn – 77<br />
Estonian Air – 22, 77<br />
Europæiske Rejseforsikring – 30,<br />
67<br />
F<br />
Faruk, Konge – 46<br />
Fengur – 16<br />
Feriebussen – 80<br />
Festival Cruises – 45<br />
Finnair – 16, 22, 77<br />
Finnfund – 60<br />
First Noble House – 80<br />
Fjordøy, Hugo – 24<br />
Florida Caribien Tours<br />
fl yNordic – 16, 22, 77<br />
Folketinget – 73<br />
Fons Eignarhaldsfélag – 16<br />
Foreningen af Rejsearrangører i<br />
Danmark – 30<br />
Forsvarskommandoen – 67<br />
Fougli, Anders – 80<br />
Fred. Olsen – 16<br />
Frederik IX, Konge – 46<br />
Frederiksen, Jan – 53<br />
Fritidsrejser – 16<br />
Fritidsresor – 16<br />
I 2001 var han med til at indvie det hotel, han nu<br />
er chef for. Dengang havde han positionen Director<br />
Operations. På billedet ses den hidtidige chef på Hilton<br />
i Københavns Lufthavn, hollænderen Jan Wijnen,<br />
der nu har ansvaret for åbningen af et helt <strong>nyt</strong> Hiltonhotel<br />
i Dubrovnik, i samtale med Niels Boserup,<br />
administrerende direktør i Københavns Lufthavne<br />
A/S. Mellem Jan og Niels ses Allan.<br />
Svend Junge 75 år<br />
SVEND JUNGE, Nuuk (Grønland), fylder 75 år<br />
søndag 22. maj.<br />
Befolkningen i Grønland kan takke fødselaren for,<br />
at hovedstaden Nuuk i dag har et stort og velfungerende<br />
hotel, Hotel Hans Egede. I 1980ʼerne skete det<br />
G<br />
Gadeberg, Trine – 77<br />
Galaly, Enan – 46, 53<br />
Ganger Rolf ASA – 16<br />
Gateways – 22<br />
Gauguin – 45<br />
Gertsen, Martin – 73<br />
Glasow, Anne von – 67, 77<br />
Gouda – 30<br />
Grand Hotel – 46, 80<br />
Grønlandsfl y – 34<br />
GT Ruten – 40<br />
Gustav VI Adolf – 46<br />
Guttermann, Henrik – 38<br />
Göta Kanal Rederi – 67<br />
H<br />
Hadler, Bent – 73<br />
Halbye, Kaag & Thompson – 6<br />
Hammer, Óli – 24<br />
Hammervold, Hilde – 80<br />
Handelsbanken – 46<br />
Hannibal, Jesper – 38<br />
Hannibal Tours – 34, 38<br />
Hansen, Allan Holst – 54<br />
Hansen, Bernt – 67<br />
Hansen, Bjarne – 77<br />
Hansen, Erik – 22<br />
Hansen, Óluva – 24<br />
Hansen, Simon – 10<br />
Harry – 67<br />
Haslerud, Svein Petter – 80<br />
Heinesen, Knud – 77<br />
Helnan International Hotels – 46<br />
Helsingør Handelsskole – 67<br />
Hempel-Jacobsen, Birgitte – 38<br />
Hempel-Jacobsen, Mogens – 38<br />
Henrik, Prins – 46<br />
Henriques, Axel – 73<br />
Hilton Hotel – 62<br />
Hilton/Scandic – 60<br />
Hitchcock, Alfred – 62<br />
Hjorth, Henrik – 73<br />
Holland America Line – 40<br />
Holmberg, Sam – 60<br />
Holme, Jørgen – 10<br />
Holst, Peter – 60<br />
Hvalpsund Færgekro – 67<br />
Hvide Hus Hotel – 46<br />
Hyltoft, Peter – 77<br />
I<br />
Iberia – 10, 34<br />
Iceland Express – 16<br />
Icelandair – 16, 34<br />
Imperial Hotel – 46, 73<br />
IÖ Fonden – 60<br />
J<br />
Jensen, Bjarne Verne – 58<br />
Jensen, Uffe Svejgaard – 38<br />
Jespersen, Søren – 6, 77<br />
Johannesen, Thor – 6<br />
John, Elton – 62<br />
Jones, Tom – 62<br />
Jyllands-Posten – 46<br />
Jysk Kroferie – 67<br />
Jysk Rejsebureau – 38<br />
Jørgensen, Charlotte Bernhard<br />
– 73<br />
Jørgensen, Lars Bernhard – 73<br />
Jørgensen, Peter – 73<br />
K<br />
Kanawa, Kiri Te – 62<br />
Kelly, Grace – 62<br />
Kenya Airways – 67<br />
Kierkegaard, Søren – 62<br />
Kjøbenhavnske Byggeselskab,<br />
Det – 62<br />
KLM – 22, 34<br />
Kleestrup, Henning – 73<br />
Knude, Kirstine-Louise – 54<br />
Kongreshuset – 46<br />
Kristensen, Hans Ravn – 67<br />
Kong Frederik Hotel – 62<br />
Kongelige Teater, Det – 67<br />
Krogager, Eilif – 54<br />
Krogh, Ole – 73<br />
Krone Adventure – 34<br />
Krone Alpin Tours – 34<br />
Krone City Breaks – 34<br />
Krone Golf Tours – 34<br />
Krone Rejser – 16, 34<br />
Kuoni – 30, 34<br />
Kystopplevelser – 80<br />
Københavns Havn – 67<br />
Københavns Kommune – 73<br />
Københavns Lufthavne – 77, 73<br />
Københavns Skål Klub – 73<br />
nemlig, at de to danske forretningsfolk, der havde<br />
ladet hotellet opføre, gik nedenom og hjem. Nykredit<br />
var hotellets største kreditor og overtog hotellet<br />
udenfor konkurs.<br />
Nykredit ansatte straks en hoteldirektør og gjorde<br />
forsøg på at sælge virksomheden. Men det skulle<br />
vise sig umuligt at fi nde en køber, og på et tidspunkt<br />
antydede Nykredit, at man ville lukke hotellet. I<br />
hvert fald var Nykredit ikke interesseret i at fortsætte<br />
som hoteloperatør.<br />
Så var det, Svend Junge hoppede ind på scenen og<br />
udskrev den check, der skulle til for at føre hotellet<br />
videre. Sagen var blot, at Svend var heller ikke interesseret<br />
i at drive hotel. Han havde sin store vognmandsforretning<br />
og entreprenørvirksomhed, så han<br />
havde rigeligt at se til. Men han mente, det ville være<br />
en katastrofe for<br />
den grønlandske<br />
hovedstad og<br />
for landet som<br />
helhed, hvis der<br />
ikke fandtes et<br />
hotel i byen.<br />
Efter en halv<br />
snes år var de to<br />
oprindelige ejere<br />
ved muffen igen,<br />
og de ville gerne<br />
have deres virksomhed<br />
tilbage.<br />
Herefter solgte<br />
L<br />
La Caja – 54<br />
La Santa Sport – 16, 54, 58<br />
Lada – 67<br />
Laiderz, Marianne – 24<br />
Larsen, Børge Helmø – 24<br />
Larsen, Henning – 54<br />
Larsen, Lars Helmø – 24<br />
Larsen, Niels Helmø – 24, 77<br />
Lars, Larsen – 24<br />
Larsen, O. Ralf – 73<br />
Larsen Hotel- og Kroferie – 67<br />
Larsen Rejser – 67<br />
Larsen, Susanne – 16, 77<br />
Larstorp, Tone – 80<br />
Larstorp, Øyvind – 80<br />
Lasco – 6<br />
Lauritzen, Bettina – 67<br />
Leading Hotels of The World – 62<br />
Lerbech, Poul – 58<br />
Lindegaard, Jørgen – 67, 77<br />
Lindinger, Maria – 77<br />
Lithuanian Airlines – 22<br />
Lockhart, Jan – 30<br />
Loftleidir – 16<br />
Lufthansa – 10<br />
Lunde, Bjørn – 80<br />
Lunde, Mårten – 16<br />
Lüders, Maunu von – 77<br />
Lysebu Hotel og Konferansesenter<br />
– 80<br />
Løye, Jørgen – 34<br />
Løseth, Ingrid – 80<br />
M<br />
Maersk Air – 16<br />
Magasin de Nord – 16<br />
Marco Polo Tours – 34, 38<br />
Margrethe, Dronning – 46<br />
Marina Sharm Hotel – 46<br />
Marine Service – 80<br />
Marriott Hotel – 62<br />
Marselis Hotel – 46, 53<br />
Mayfair Hotel – 24<br />
Maersk Air – 6, 10, 22, 24, 34, 38,<br />
54, 58, 67, 77<br />
Maersk Air Ltd. – 77<br />
Maersk Air Rejsebureau – 22<br />
MD – 10<br />
Meeting Place – 73<br />
Meijer, Lars – 34<br />
Meliá, Enrique – 10<br />
Michelsen, Poul – 24<br />
Mikkelsen, Arne Bang – 67, 73<br />
Mikkelsen, Jan – 54<br />
Mohr, Poul – 24<br />
Mortensen, Lene – 73<br />
MSC Cruises – 40, 45<br />
MSC Cargo – 45<br />
Mullit, Preben – 67, 77<br />
Muxold, Charlotte – 73<br />
Møller, A. P. – 10, 16, 45<br />
N<br />
Nagvik, Ingebjørg – 80<br />
NCL – 67<br />
Neelmeyer, Henrik – 34<br />
Niclasen, Finnbogi – 24<br />
Nielsen, Birgitte Messmann – 67<br />
Nielsen, Carsten Birk – 46, 53<br />
Nielsen, Erling Harild – 53<br />
Nielsen, Lars – 73<br />
Nilsson, Kjeld B. – 77<br />
Nordengen, Albert – 80<br />
Nordsjællands Beredskabscenter<br />
– 54<br />
Nord-Vest Avisen – 82<br />
Norwegian Air Shuttle – 16<br />
Norwegian Cruise Line – 40<br />
Nygaard, Lars – 10<br />
Nyholm, Leif - 54<br />
Nørrebro Avisen – 82<br />
O<br />
Olesen, Ejvind – 67, 77<br />
Olsen, Bente – 67<br />
Olümpia Hotel – 60<br />
Omar, Mona – 53<br />
Opera, Hotel – 67<br />
Oslo GuideService – 80<br />
Oslo Jazz Festival – 80<br />
Oslo Kommune – 80<br />
Oslo Militære Samfund – 80<br />
Oslo Promotion – 80<br />
Our Agent – 67<br />
Overbye, Johnni – 6, 16<br />
P<br />
Palace Hotel – 60<br />
Palestine Hotel – 46<br />
Pascual, Gonzálo – 10<br />
Pearl of Scandinavia – 6<br />
Svend hotellet til de to mænd for samme beløb, som<br />
han selv havde givet for det. Han ville ikke tjene på<br />
handelen, men blot sørge for, at hovedstaden havde<br />
et hotel.<br />
Snart 75-årige Svend har også været ejet af Hotel<br />
Hvide Falk i Ilulissat, og for to år siden forærede han<br />
Nuuk Kommune et kunstmuseum, som han havde<br />
ladet opføre i byens gamle kolonihavn. Gennem fl ere<br />
år havde han opkøbt værker af grønlandske kunstnere,<br />
hvilke han overlod til kommunen sammen med<br />
museet.<br />
Svend Junge betragtes som en af Grønlands rigeste<br />
indbyggere. Da han ankom til landet for snart 50 år<br />
siden, var det uden en fem-øre på lommen.<br />
Trafi kmafi aen<br />
pensioneres<br />
Trafi kmafi aen i Folketinget er gået på pension, og<br />
dermed kan jyderne ikke forvente sig fl ere motorveje<br />
lige med det samme.<br />
Helge Mortensen (s) slap tøjlerne allerede for nogle<br />
år siden, og nu er også den konservative Kaj Ikast og<br />
Venstre-manden Svend Heiselberg gået på pension.<br />
Samtlige tre herrer har gentagne gange gjort krav<br />
på at have haft ansvaret for de store brobyggerier<br />
over både Store Bælt og Øresund, og Helge har altid<br />
skændtes med Arne Melchior om, hvem af de to<br />
der skulle have æren for udvidelsen af Københavns<br />
Lufthavn.<br />
Pedersen, Jørgen – 67<br />
Philipsen, Ruddy – 67<br />
Phønix Hotel – 46, 67, 53<br />
Plambek, Martin – 67<br />
Polish Baltic Shipping Co. – 6<br />
Politiken – 54<br />
Port Said Hotel – 46<br />
Poulsen, Leif – 67<br />
Princess Cruises – 40<br />
Provance – 46<br />
Pullmantur Cruises – 40<br />
R<br />
Radisson SAS – 46, 60, 62<br />
Raffel Rejser – 58<br />
Raffel, Werner – 58<br />
Rainbow Hotel Opera – 80<br />
Rasmussen, Leif – 54, 58<br />
Rasmussen, Troels – 73, 77<br />
RCCL – 40, 67<br />
Reagan, Ronald – 62<br />
Reinman, Hans – 80<br />
Reisetrafi kkforeningen for Oslo<br />
og Omegn – 80<br />
Reitan, Gunnar – 10, 22<br />
Rejsebureauet Jesper Hannibal<br />
– 38<br />
Remmen, Else Marie – 62<br />
Remmen, Henning – 62<br />
Restorff, Johan – 24<br />
Restorff, Martin – 24<br />
Rica Hotels – 80<br />
Rivelsrud, Jan E. – 80<br />
Rold Gammel Kro – 67<br />
Royal Hotel – 46<br />
Royal Olympia Cruises – 40<br />
Royal Scandinavia – 73<br />
Rytz, Harald – 40<br />
S<br />
Saga Solreiser – 80<br />
Sannerud, Nicole – 80<br />
Sannerud, Tor – 80<br />
SAS – 6, 10, 16, 22, 30, 34, 60,<br />
62, 67, 77<br />
SAS/Norge – 80<br />
Scan Mark – 40<br />
Scanair – 10<br />
Scandinavian Cruise Center – 40<br />
Scandinavian <strong>Travel</strong> Center – 40<br />
Scandlines – 6, 67<br />
Socialdemokraten Risgaard Knudsen, der er død for<br />
fl ere år siden, fi k under alle omstændigheder æren<br />
af at have gennemtrumfet, at Vendsyssel skulle få to<br />
nye motorveje, hvad den landsdel da også fi k. Der er<br />
tilmed vendelboer, der kalder den ene af de to nye<br />
motorveje for Risgaard og den anden for Knudsen.<br />
I dag sidder både Arne, Helge, Kaj og Svend i deres<br />
respektive hjem og venter på en udmelding fra Helle<br />
Thorning-Schmidt om, hvordan hun vil organisere<br />
trafi kken i Danmark, hvis det lykkes for hende at<br />
vinde regeringsmagten.<br />
ʻFarvel og tak for os,ʼ sagde både Helge Mortensen, Svend<br />
Heiselberg og Kaj Ikast til studieværten Ole Steffensen i TVʼs ʻGoʼ<br />
morgen, Danmarkʼ.<br />
Schou, Jesper – 38<br />
SDS – 46<br />
Shepheard Hotel – 46<br />
Simonsen, Palle – 73<br />
Snowfl ake – 34<br />
Sokos Hotels – 60<br />
Sophie Amalie Hotel – 62<br />
Soria Moria Hotel – 80<br />
Spanair – 10, 34<br />
Spanair Holding – 10<br />
Spies – 16, 30, 34, 40<br />
Spies, Jannie – 54<br />
SRV Yhtiöt – 60<br />
Stallknecht, Kirsten – 73<br />
Star Air – 22<br />
Star Alliance – 10, 16<br />
Star Clippers – 40<br />
Star Cruise Line – 6<br />
Star Tour – 67<br />
Statens Luftfartsvæsen – 24<br />
Steinø, Ninna – 24<br />
Sterling – 10, 16, 34<br />
Sterling Airways – 16<br />
St. Binderup Kro – 67<br />
Svenheim, Lars O. – 16<br />
Søkilde, Roald – 77<br />
Sørensen, Knud – 73<br />
Sørensen, Pia – 46, 53<br />
Sørensen, Torben Anker – 16<br />
Sørensen, Turid – 24<br />
Sørensen, Vagn – 77<br />
T<br />
Tamm, Claes – 45, 83<br />
TAP – 34<br />
Teigen, Aage – 80<br />
Teinver – 10<br />
Thatcher, Margaret – 62<br />
Thorbjörnsson, Bo-Lennart – 6<br />
Thornbech, Børge – 22<br />
Thorning, Søren Peter – 77<br />
Thrane, Mogens – 67<br />
Thuesen, Lars – 34<br />
Tietgen, C. F. – 62<br />
Tivoli – 73<br />
Tjæreborg-Fonden – 54, 58<br />
Tjæreborg Rejser – 40, 54, 67<br />
Toft, Merete – 67<br />
Tor-Line – 6<br />
Tronslien, Jarle – 80<br />
TUI – 54<br />
Tunow, Jan – 58<br />
TV2 – 77<br />
U<br />
Udenrigsministeriet – 30<br />
Unisol – 58<br />
Urva, Erki – 22<br />
V<br />
Veino, Jens – 67<br />
Veino, Lene – 67<br />
Viatravel – 67<br />
Viking Line – 6, 40<br />
Vilberg, Laufey – 24<br />
Vilhelm Lauritsen Terminalen<br />
– 77<br />
Vingreiser – 80<br />
Viru Hotel – 60<br />
W<br />
Walker, Sally – 54<br />
Warming, Kaj – 67<br />
Weco – 67<br />
Westergaard, Jakob – 73<br />
Wiinblad Restaurant – 62<br />
Willumsen, Birgit – 77<br />
Winther, John – 73<br />
Witt, Palle – 38<br />
Wolder, Sanne – 38<br />
Wonderful Copenhagen – 62, 73<br />
Wärtsiila – 6<br />
Y<br />
Ypkendantz, Henrik – 73<br />
Ø<br />
Øelund, Finn- 16, 24, 34, 67, 77<br />
Øresundsbroen – 73<br />
Öresundsvarvet – 6<br />
Øvrehus, Jon – 80<br />
(Sidenumrene henviser til<br />
første side af den artikel, hvor<br />
pågældende fi rma eller person er<br />
omtalt.)