VILLUM KANN RASMUSSEN FONDEN VELUX FONDEN
VILLUM KANN RASMUSSEN FONDEN VELUX FONDEN
VILLUM KANN RASMUSSEN FONDEN VELUX FONDEN
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2006
Årsskrift 2006<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>
B A G G R U N D O G F O R M Å L
BAGGRUND OG FORMÅL<br />
Civilingeniør Villum Kann Rasmussen, dr.techn. h.c. (1909-1993) stiftede<br />
i 1971 den nuværende <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> ved at<br />
overdrage hovedparten af sine aktier til den nystiftede fond. Ti år senere<br />
stiftede han <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> gennem en kontant donation.<br />
VKR Gruppen, som Villum Kann Rasmussen grundlagde i 19 1, ud-<br />
vikler, fremstiller og markedsfører <strong>VELUX</strong> ovenlysvinduer og andre<br />
bygningskomponenter, der bringer dagslys, frisk luft og et bedre miljø<br />
ind i menneskers hverdag. VKR Gruppen har ca. 13.000 medarbejdere i<br />
mere end 0 lande og havde i 200 en nettoomsætning på 1 ,2 mia. kr.<br />
Moderselskab for VKR Gruppen er VKR Holding, hvis hovedaktionær<br />
stadigvæk er <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>.<br />
Fra indtægter i form af aktieudbytte fra VKR Gruppen og afkast af fondenes<br />
grundkapital uddeles beløb til en række samfundsnyttige formål.<br />
Begge fonde har et bredt almennyttigt sigte og støtter videnskabelige,<br />
kunstneriske, kulturelle og sociale formål. Desuden kan fondene uddele<br />
hædersgaver til personer, der har gjort en særlig indsats til forståelse af<br />
dagslysets værdi og betydning eller en tilsvarende indsats vedrørende industrielt<br />
fremstillede bygningskomponenter.<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har desuden som sit særlige formål at yde støtte til ældres<br />
aktivitet samt forskning inden for gerontologi, geriatri og oftalmologi.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> har endvidere som særligt<br />
formål at uddele et årslegat til teknisk og naturvidenskabelig forskning.<br />
Årslegatet bærer stifterens navn og gives som en anerkendelse af en særlig<br />
værdifuld indsats inden for disse områder.<br />
Flere oplysninger findes på www.<strong>VELUX</strong>fondene.dk<br />
B A G G R U N D O G F O R M Å L
6 I N D H O L D S F O R T E G N E L S E
Indhold ........................................................................................................... .7<br />
Forord ............................................................................................................ .9<br />
25 år, hvor én fond blev til to og få donationer til mange .........................10<br />
Kjeld Juel Petersen<br />
Uddelinger ....................................................................................................14<br />
Dagbog ..........................................................................................................32<br />
CLEAR – Center for Sørestaurering ...........................................................50<br />
Frede Østergaard Andersen<br />
På trods og fordi ...........................................................................................60<br />
Bjarne Lenau Henriksen<br />
Stamcellebehandling – status på Odense Universitetshospital ....................68<br />
Henning Beck-Nielsen<br />
Ribe Domkirkes Trekantrelief ......................................................................76<br />
Susanne Trudsø og Per Kristian Madsen<br />
Systembiologi og dataintegration ................................................................84<br />
Søren Brunak<br />
Den københavnske Ring ...............................................................................92<br />
Kasper Bech Holten<br />
Rejser til Mars i den nærmeste fremtid ......................................................100<br />
Per Nørnberg<br />
Hauchs Physiske Cabinet ............................................................................108<br />
Jørgen From Andersen<br />
Bestyrelser ...................................................................................................117<br />
I N D H O L D S F O R T E G N E L S E<br />
7
F O R O R D<br />
Foto: Ole Haupt.
FORORD<br />
Den 21. december 2006 var det 3 år siden, at civilingeniør Villum Kann Ras-<br />
mussen i 1971 oprettede den fond, der i dag bærer hans navn, <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>. Samme dag fyldte <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> 2 år. Bag stiftelsen<br />
af den første fond lå Villum Kann Rasmussens ønske om at fremtidssikre det<br />
firma, som han havde grundlagt. Bag hans beslutning om 10 år senere at oprette<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> lå et ønske om at give tilbage til det samfund, hvor hans initiativrigdom<br />
på det tidspunkt havde udfoldet sig i 0 år. Her i fondenes jubilæumsår<br />
ses resultatet af Villum Kann Rasmussens fremsynethed: Dels i VKR Gruppen, hvis<br />
forretningsområder i dag udgør en global koncern i fortsat vækst, og dels i de to<br />
tæt beslægtede, almennyttige fonde, som dette årsskrift omhandler.<br />
Jubilæumsåret har været et travlt år. De to fonde var i endnu højere grad end tidligere<br />
medvirkende til at bane vejen for en bred vifte af større projekter inden for<br />
forskning, formidling, kulturhistorie og sociale opgaver.<br />
I takt med fondenes stigende uddelingskraft blev der også arbejdet systematisk<br />
med en mere selvstændigt opsøgende indsats fra fondene. I 2006 førte det f.eks.<br />
til nye naturvidenskabelige forskningscentre såvel som en betydelig satsning på<br />
forskning i rehabilitering efter svær sygdom eller alvorlige ulykker.<br />
Stifterens ønske om særlig støtte til ældre medborgeres aktive liv er fortsat højt prioriteret.<br />
På baggrund af det stigende antal ældre i samfundet forventes det også at<br />
være et vigtigt felt for <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s uddelinger i de kommende år. Samtidig<br />
ruster <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> sig til at styrke sine uddelinger<br />
til fortrinsvis sociale og miljømæssige projekter også uden for Danmark.<br />
Vi håber med Årsskrift 2006 at give et indblik i fondenes arbejde og den indsats,<br />
der er ydet fra begge fondes bestyrelser og administration såvel som fra forfatterne<br />
til årsskriftets artikler. Det takker vi hermed alle for.<br />
Lars E. Kann-Rasmussen Hans Kann Rasmussen<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
F O R O R D<br />
9
2 år<br />
Fondenes tilblivelse<br />
I 2006 kunne de to fonde <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> RASMUS-<br />
SEN <strong>FONDEN</strong> og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> i fællesskab se<br />
tilbage på de første 2 år med uddelinger til almennyttige<br />
formål.<br />
Den tidligste af fondene, nu <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>, blev oprettet af civilingeniør<br />
Villum Kann Rasmussen allerede i 1971. De første 10<br />
år arbejdede fonden i relativ ubemærkethed, men skab-<br />
te grundlaget for de uddelingsmuligheder, som siden er<br />
opbygget og realiseret. Det skete med basis i afkast fra<br />
forretningsaktiviteterne i VKR-Gruppen, der blev stiftet<br />
1 0 V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
Hvor én fond blev til to,<br />
og få donationer til mange<br />
AF KJELD JUEL PETERSEN<br />
Kjeld Juel Petersen (født 1953), cand.scient.pol.1981, siden<br />
2001 direktør for <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>s<br />
og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s fælles sekretariat.<br />
af Villum Kann Rasmussen i 19 1, og hvori fonden er<br />
hovedaktionær. I 19 1 oprettede Villum Kann Rasmussen<br />
yderligere <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>, som i de nærmeste<br />
efterfølgende år kom til at stå for langt hovedparten af<br />
de to fondes uddelinger til almennyttige formål.<br />
I de 2 år, som er gået siden 19 1, har de to fonde<br />
tilsammen støttet et stigende antal almennyttige projekter.<br />
De samlede uddelinger nåede således i jubilæumsåret<br />
2006 deres hidtil største omfang, som det<br />
fremgår af årsskriftets kapitel med oversigt over årets<br />
donationer.<br />
Fondene har gennem årene især stået for uddelinger i
Danmark, men efterhånden har især <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> også rettet sine uddelinger<br />
til projekter uden for landets grænser.<br />
Fundats og ansvarsdeling i de to fonde<br />
Begge fonde yder ifølge deres fundatser støtte til større,<br />
almennyttige opgaver med videnskabelige, kulturelle,<br />
kunstneriske eller sociale formål. Fondene har imidler-<br />
tid indbyrdes udviklet forskellige prioriteringer inden<br />
for de fælles generelle formål. Især inden for de seneste<br />
10 år er en sådan arbejdsdeling mellem fondene ble-<br />
vet tydelig: <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har i dag især koncen-<br />
treret sine uddelinger på kulturelt betonede projekter,<br />
sundhedsvidenskab, humaniora og sociale formål, mens<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> har mål-<br />
rettet sine uddelinger til forskning og formidling inden<br />
for de naturvidenskabelige og tekniske områder, samt<br />
til sociale, miljømæssige og kulturelle projekter.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> indledte<br />
Nydambåden. Foto: Nationalmuseet.<br />
først efter en årrække større selvstændige uddelinger,<br />
ud over den særlige fundatsbestemte uddeling af et årslegat<br />
til teknisk og naturvidenskabelig forskning. Fondens<br />
nyere uddelinger har fortrinsvis været rettet mod<br />
de naturvidenskabelige og tekniske områder samt mod<br />
sociale, miljømæssige og kulturelle projekter i og uden<br />
for Danmark. De senere års vækst afspejles af, at fonden<br />
i perioden 19 2- 6 uddelte 27.000.000 kr. – 20 år senere<br />
var uddelingerne mere end 20 gange større.<br />
En beskeden, men alligevel stigende andel af fondens<br />
uddelinger er gået til projekter i andre (europæiske)<br />
lande. Blandt de seneste eksempler kan nævnes støtten<br />
til opførelse af et skolehus for hjemløse i den polske by<br />
Poznan (se fondenes årsskrift 200 ).<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> blev oprindelig oprettet på et fundatsgrundlag,<br />
der særligt sigtede på at støtte en aktiv<br />
ældretilværelse, bl.a. ved direkte støtte til ældres aktiviteter.<br />
Som en naturlig konsekvens blev også forskning<br />
V E L U X F O N D E N O G V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 1
Barkaskolen for hjemløse i Poznan, Polen.<br />
Kongernes Jelling. Fotos udlånt af Wohlert Arkitekter A/S.<br />
1 2 V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
vedr. aldring, aldersrelaterede sygdomme og synstruende øjensygdomme<br />
samtidig sat i front. Der er gennem årene løbende blevet uddelt mange<br />
mindre donationer til navngivne, aktive ældre. Beløbsmæssigt har det,<br />
som årene er gået, imidlertid været de relativt få, men større, enkeltdonationer<br />
især til forskning i øjensygdomme, der er kommet til at veje<br />
tungest blandt de særligt fundatsprioriterede områder.<br />
I det samlede billede fylder det aldersrelaterede område beløbsmæssigt<br />
dog i dag mindre end tidligere. Det skyldes den meget betydelige vækst,<br />
der med tiden er sket i donationer til andre større, almennyttige opgaver.<br />
Fælles større opgaver<br />
De to fonde er inden for de senere år jævnligt gået sammen om at løfte<br />
særligt store opgaver, især med sociale eller kulturelle formål. I alt<br />
er der over de sidste 10 år uddelt sådanne fællesdonationer for næsten<br />
300.000.000 kr. En af de første større fællesdonationer gik til opførelse<br />
af udstillingshuset ”Kongernes Jelling”. Det blev indviet i år 2000 og<br />
formidler den 1000-årige historie bag verdensarvsmonumenterne i Jelling<br />
og den danske kongeslægt. Blandt fællesdonationer med et socialt<br />
formål kan nævnes en større bevilling til renovering af Kvindehjemmet på<br />
Jagtvej i 200 . Desuden kunne Nationalmuseets besøgende i 2003-0 ,<br />
på baggrund af en fællesdonation fra de to fonde, tage Nydambåden i<br />
øjesyn. Båden, der er det bedst bevarede skibsfund fra romersk jernalder<br />
og en tidlig forløber for vikingeskibet, blev fundet i Nydam Mose på Als<br />
i 1 63, udlånt af landsmuseet i Schleswig og indgik i en særudstilling om<br />
kongeriget Danmarks tilblivelse i slagskyggen af Romerriget.
Kunst<br />
Humaniora og<br />
samfundsvidenskab<br />
Sundheds- og lægevidenskab<br />
Fundtatsprioriterede formål<br />
Sociale formål, inkl. kollegier<br />
Naturvidenskab og teknisk forskning<br />
Kulturelle projekter, inkl. museer<br />
0 5 10 15 20 25 30<br />
Vækst og udvikling<br />
Samlet set er der sket mere end en tidobling i <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>s og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s uddelinger siden de<br />
første års parløb i 0’ernes begyndelse. Alene i de sidste år er der således<br />
uddelt ca. 0.000.000 kr. Så stor en vækst i uddelingerne havde ikke<br />
kunnet rummes alene inden for de oprindelige fundatsprioriterede områder,<br />
når de høje krav til projekternes kvalitet samtidig skulle fastholdes.<br />
Dette er også en væsentlig begrundelse for, at det gennem de seneste år er<br />
blevet aktuelt at udvikle nye prioritetsområder for fondenes uddelinger.<br />
I figuren vises i runde tal fordelingen på<br />
hovedformål af <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong><br />
<strong>FONDEN</strong>S og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>S uddelinger i<br />
årene 2002-2006 (pct.).<br />
V E L U X F O N D E N O G V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 3
UDDELINGER 2006<br />
1 U D D E L I N G E R<br />
De to fonde har i 2006 bevilget støtte på i alt 317.3 2.262 kr. fordelt<br />
på 226 donationer og modtog i årets løb i alt 1. 37 ansøgninger. Uddelingerne<br />
fordeler sig som anført nedenfor.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong>s årslegat<br />
til teknisk og naturvidenskabelig forskning<br />
2. 00.000 kr.<br />
GALATHEA III PROjEKTER<br />
Aarhus Universitet, Afd. for Marin Økologi m.fl<br />
Professor Kathrine Richardson m.fl.<br />
Projekt: Kulstofs kredsløb fra nord til syd langs Galathea III’s rute<br />
3.000.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Zoologisk Museum<br />
Professor Reinhardt Møbjerg Kristensen m.fl.<br />
Projekt: Indsamling af invertebrater og fisk<br />
på Galathea III´s rute<br />
1. 00.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Zoologisk Museum<br />
Professor Jon Fjeldså<br />
Projekt: Indsamling af molekylære data til analyse af<br />
spurvefugles diversitet på øer i det asiatiske-australske område<br />
600.000 kr.
Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser (GEUS),<br />
Kvartærgeologisk Afd.<br />
Seniorforsker Antoon Kuijpers m.fl.<br />
Projekt: Marine geovidenskabelige undersøgelser<br />
af det tidligere Dansk Vestindien<br />
1.100.000 kr.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser, Afd. For Atmosfærisk Miljø<br />
Seniorforsker Henrik Skov<br />
Projekt: Den globale fordeling af kviksølv i troposfæren<br />
2.000.000 kr.<br />
Danmarks Tekniske Universitet,<br />
Center for Biologisk Sekvensanalyse<br />
Lektor Nikolaj Blom<br />
Projekt: Polarhavenes DNA<br />
1.000.000 kr.<br />
Danmarks Fiskeriundersøgelser, Afd. for Ferskvandsfiskeri<br />
Professor Michael M. Hansen<br />
Projekt: Den europæiske åls gydebiologi, rekruttering<br />
og genetiske bestandsstruktur i Sargassohavet<br />
2.200.000 kr.<br />
Formålet med Professor Rasmus Bros forsk-<br />
ningsprojekt ”metabonomisk cancerdiagno-<br />
stik” på Den Kongelige Veterinær- og<br />
Landbohøjskole” er at udvikle og anvende<br />
kemometriske metoder, der kan bidrage<br />
til løsning af væsentlige problemer inden<br />
for kræftdiagnostik, livsstilssygdomme,<br />
naturmedicin og processtyring. Med støtte<br />
fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
kan Rasmus Bro fortsætte arbejdet med at<br />
udvikle metoder til at håndtere de meget<br />
store datamængder, der anses for en stor<br />
udfordring for det internationale videnskabelige<br />
miljø nu og i fremtiden. Foto: Stock.<br />
xchng.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1
Syddansk Universitet, Biologisk Institut<br />
Lektor Marianne Holmer m.fl.<br />
Projekt: Tropiske Havgræsser<br />
300.000 kr.<br />
RUC, Institut for Biologi & Kemi<br />
Professor Ole Andersen<br />
Projekt: Forurening i det marine miljø<br />
og indsamling af invertebrater<br />
2.100.000 kr.<br />
RUC, Institut for Biologi & Kemi<br />
Lektor Hans Ramløv Mortensen<br />
Projekt: Undersøgelser af antifryseproteinsystemer hos<br />
antarktiske fisk med specielt henblik på ”Antarktisk<br />
Sølvfisk”<br />
300.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Biologisk Institut,<br />
Center for Makroøkologi<br />
Lektor Henning Adsersen<br />
Projekt: Sammenlignende undersøgelser af<br />
plantepopulationer og plantesamfund på<br />
Galapagos-øerne og Isla de la Plata<br />
300.000 kr.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser,<br />
Afd. for Arktisk Miljø<br />
Seniorforsker Jakob Tougaard m.fl.<br />
Projekt: Lyd i oceanerne<br />
600.000 kr.<br />
VKR CENTRES OF ExCELLENCE<br />
Syddansk Universitet, Biologisk Institut m.fl.<br />
Lektor Frede Østergaard Andersen<br />
Etablering af Center for Sørestaurering – CLEAR<br />
2 .000.000 kr.<br />
1 6 U D D E L I N G E R<br />
Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole m.fl.<br />
Professor Jan Sørensen og lektor Ole Nybroe o.a.<br />
Etablering af Center for Environmental and<br />
Agricultural Microbiology – CREAM<br />
2 .000.000 kr.<br />
DTU, Center for Biologisk Sekvensanalyse<br />
og Rigshospitalet<br />
Professor Søren Brunak og overlæge Anders Juul<br />
VKR-center med focus på molekylær bioinformatik<br />
2 .200.000 kr.<br />
ANDRE BEVILLINGER:<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Fysik og Astronomi<br />
Lektor Hans Kjeldsen<br />
Designstudie til etablering af et globalt teleskopnet-<br />
værk (SONG)<br />
13 .000 kr.<br />
Frelsens Hær, København<br />
Informationschef Lars Lydholm<br />
Tagrenovering, Baggersmindelejren i Dragør<br />
2.1 1.7 1 kr.<br />
Dansk Naturvidenskabsformidling<br />
Direktør Mikkel Bohm<br />
Videreførelse af tilskudsordningen til DNF<br />
1.200.000 kr.<br />
Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole,<br />
Institut for Økologi<br />
Professor Henriette Giese<br />
Projekt: Selvkannibalisme som en virulensfaktor<br />
hos plantepatogene svampe<br />
.260.000 kr.
Dr.phil. Inge Schellerup har i en årrække<br />
forsket i ændringsprocesser af kulturland-<br />
skabet på østlige skråninger i Andesbjer-<br />
gene med særligt henblik på at analysere<br />
kultur og økologi mellem Amazonas lav-<br />
land og Andes højland i kulturmødesitua-<br />
tionen. Undersøgelsesområdet er aktuelt<br />
under hårdt pres af betydelige demografi-<br />
ske ændringer og ledsagende skovrydning.<br />
I. Schellerups arbejde bakkes op af Perus<br />
forskningsråd, og med støtte fra <strong>VILLUM</strong><br />
<strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> kan det et-<br />
nologiske forskningsprojekt blive en fase-<br />
afslutning og en syntese af I. Schellerups<br />
arbejde i Sydamerika. Billederne fra Ceja<br />
de Montana, junglens øjenbryn, giver for-<br />
håbentlig indtryk af isolerede bosættelser,<br />
der rydder skov for at give plads til huse,<br />
kvæg og marker. Foto: Victor Quipuscoa og<br />
Inge Schellerup.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 7
Ikkafjorden og dens kalksøjler er en økologisk<br />
niche i Grønland med enestående biologisk<br />
mangfoldighed. Hvis forudsigelserne<br />
om fremtidens klima i Arktis er korrekte, vil<br />
Ikka-søjlerne være borte indenfor de næste<br />
10-20 år. Forskerne på Galathea III ekspeditionen<br />
søgte bl.a. efter mikroorganismer,<br />
som producerer enzymer, der er virksomme<br />
ved lave temperaturer, f.eks. til brug i vaskepulver.<br />
Foto: Richard Martin.<br />
1 U D D E L I N G E R<br />
Københavns Universitet, Arktisk Institut<br />
Cand.mag., eskimolog Leise Johnsen<br />
Tillægsbevilling til videnskabelig og teknisk bearbejdelse af en samling<br />
farvedias efterladt af fotografen Jette Bang<br />
100.000 kr.<br />
Dr. phil. Inge Schellerup, Nationalmuseet<br />
Projekt: Ceja de Montana, junglens øjenbryn<br />
– et forsvindende kulturlandskab<br />
3.3 9.000 kr.<br />
DTU, Institut for Miljø og Ressourcer<br />
Lektor Peter Kjeldsen<br />
Projekt: BIOCOVER – reduktion af drivhusgasudledning fra<br />
lossepladser ved hjælp af bioaktive afdækningslag<br />
37 . 0 kr.
Sct. Georgs Gilderne, Hillerød<br />
Grønlands Ingeniørkollegium<br />
Major Hans Foss<br />
Opførelse af kollegium med 2 boliger<br />
for ingeniørstuderende i Grønland<br />
20.000.000 kr.<br />
Københavns Universitet, juridisk Fakultet<br />
Dekan, professor, dr.jur. Vagn Greve<br />
Renovering og indretning af 10 værelser på nyt<br />
internationalt kollegium i København<br />
13.000.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Zoologisk Museum<br />
Professor Niels P. Kristensen<br />
Projekt: Historisk biogeografi af den sydlige halvkugles<br />
kontinenter belyst gennem en fylogenetisk analyse<br />
af mostæger – Hemiptera-Coleorrhyncha Peloridiidae<br />
1.977.3 kr.<br />
DTU, MIC, Afd. for Mikro- og Nanoteknologi<br />
Professor Anja Boisen<br />
Apparatur til optisk karakterisering af<br />
mikrobjælkesensorer<br />
3 6.70 kr.<br />
St. joseph Children’s Home, Slovakiet<br />
Mrs. Vahancikova Turzovka<br />
Etablering af udendørs terrasse til mentalt og fysisk<br />
handicappede børn og unge mellem 3 og 2 år<br />
120.000 kr.<br />
Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole,<br />
Institut for Fødevarevidenskab<br />
Professor Rasmus Bro<br />
Forskningsprojektet ”Metabonomisk<br />
Cancer-diagnostik”<br />
7.000.000 kr.<br />
Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole,<br />
Institut for Grundvidenskab<br />
Lektor Knud J. Jensen<br />
Anskaffelse af udstyr til ”Automated,<br />
Parallel Solid-Phase Peptide Synthesis”<br />
0.000 kr.<br />
Pindstrup Centret<br />
Direktør Lars Juul-Madsen,<br />
bestyrelsesformand Per Bendix<br />
Opbygning af handicap familieafdeling<br />
på Brogården i Strib<br />
.000.000 kr.<br />
Uddelingerne i <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong><br />
<strong>FONDEN</strong> beløb sig i 2006 i alt til 215.451.175<br />
kr. (inkl. fondens andel af samdonationer med<br />
VELUx <strong>FONDEN</strong>).<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 9
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> POST DOC STIPENDIER 2006<br />
Navn<br />
Martin Juhl Kemisk Institut, Danmarks<br />
Tekniske Universitet<br />
2 0 U D D E L I N G E R<br />
Ph.d.-institution eller<br />
nuværende jobinstitution Post.doc-institution Projekt<br />
Jane Stubbe University of Pennsylvania School<br />
of Medicine<br />
Kasper Planeta Jensen Department of Chemistry,<br />
Yale University<br />
Harvard University, Department of<br />
Chemistry and Chemical Biology<br />
University of Pennsylvania School<br />
of Medicine, Institute for Translational<br />
Medicine Therapeutics<br />
Danmarks Tekniske Universitet,<br />
Kemisk Institut<br />
Brian Møller Andersen University of Florida Københavns Universitet,<br />
Nano-Science Center<br />
Allan Hjarbæk Holm Department of Chemistry,<br />
University of Padova, Italy<br />
Morten Gram Pedersen Institut for matematik,<br />
Danmarks Tekniske Universitet<br />
Esben Bjørn Madsen Molekylærbiologisk Institut,<br />
Aarhus Universitet<br />
Totalsyntese af manzamine A – et nyt og<br />
lovende alkaloid med biologisk aktivitet<br />
over for både kræft og malaria<br />
Betydning af COX-2 og prostacyklin<br />
/ thromboxan ratio i kardiovaskulære<br />
sygdomme studeret i transgene mus<br />
Design af metalloproteiner: Synergi<br />
mellem teori og eksperiment<br />
Stærke Korrelationer i Superledere og<br />
Transport gennem Kulstof Nano-tråde<br />
Aarhus Universitet, Kemisk Institut Fleksible metoder til overflademodifikation<br />
af polymerer<br />
University of Padova, Department<br />
of Information Engineering<br />
Syddansk Universitet og Bereich<br />
Gentik, Ludwig Maximilians Universität,<br />
Institut for biokemi og<br />
molekylærbiologi<br />
Jacob Kongsted Kemisk institut, Aarhus Universitet Lund University, Department<br />
of Theoretical Chemistry<br />
Tine Greibe COM,<br />
Danmarks Tekniske Universitet<br />
Kristoffer Arnsfelt Hansen Datalogisk Institut,<br />
Aarhus Universitet<br />
Jakob Kjelstrup-Hansen Institut for Micro og -Nanoteknologi,<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
BLOKBEVILLINGER – NOVEMBER 2006<br />
Chalmers Universitet,<br />
Quantum Device Physics<br />
University of Chicago,<br />
Department of Computer Science<br />
Syddansk Universitet,<br />
Mads Clausen Instituttet<br />
Bevillingshaver Ansættelsessted<br />
Lektor. Dr.ir. Idelfonso Tafur Monroy COM centret, Danmarks Tekniske Universitet<br />
Direktør, professor, ph.d. Kristian Helin BRIC, Københavns Universitet<br />
Lektor Tjalfe G. Poulsen Sektion for Miljøteknik, Aalborg Universitet<br />
Professor, dr.scient. Eske Willerslev Biologisk Institut, Københavns Universitet<br />
Lektor, ph.d. Torben Heick Jensen Molekylærbiologisk Institut, Aarhus Universitet<br />
Matematisk modellering af insulinvesiklers<br />
dynamik og bifasisk insulinsekretion<br />
A phosphoproteomic analysis of the LCO<br />
induced receptormediated signal transduction<br />
cascade<br />
Forbedrede energi baserede scoringsfunktioner<br />
for ligand-bindings affiniteter<br />
Komponenter for kvante-kryptografi og<br />
– computering<br />
Kompleksitetsteori og Boolske kredsløb<br />
Organiske nanofibre af funktionaliserede<br />
molekyler<br />
Seniorforsker, ph.d. Charlotte Jacobsen Afd. for Fiskeindustriel Forskning, Danmarks Fiskeriundersøgelser,<br />
Lektor, ph.d. Luis Alberto Bagatolli Institut for Biokemi og Molekylærbiologi, Syddansk Universitet<br />
Lektor, ph.d. Anders H. Lund Biotech Research and Innovation Centre, Københavns Universitet<br />
Lektor, ph.d. Lars Hemmingsen Institut for Grundvidenskab, Den kgl. Veterinær- og Landbohøjskole<br />
Forskningslektor, ph.d. Steen Brønsted Nielsen Institut for Fysik og Astronomi, Aarhus Universitet<br />
Lektor, dr.scient. Steen Hannestad Institut for Fysik og Astronomi, Aarhus Universitet<br />
Professor Flemming Besenbacher og professor Jørgen Kjems Interdisciplinært Nano Center, Aarhus Universitet<br />
Forskningsprofessor Martin Kristensen Institut for Fysik og Astronomi, Aarhus Universitet<br />
Professor, ph.d. Thomas Bjørnholm Nano-Science Center, Københavns Universitet<br />
Professor, dr.scient. Michael Gjedde Palmgren Institut for Plantebiologi, Den kgl. Veterinær-og Landbohøjskole<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> etablerede i 2003 en pulje på 20.000.000 kr. m.h.p. at styrke ansættelsesmulighederne for særligt<br />
talentfulde post.doc.-kanditater ved danske universiteter og højere læreanstalter indenfor det naturvidenskabelige og tekniske område.<br />
Denne pulje blev i 2005 forøget med yderligere 30.000.000 kr. til samme formål foruden, at der blev mulighed for at søge blokstipendier fra<br />
samme pulje. I 2006 blev der uddelt 7.500.000 kr. fra puljen til post.doc.stipendier og 12.000.000 kr. til blokstipendier.
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
DAGSLYS HÆDERSPRISER<br />
Arkitekt, m.a.a, professor Vilhelm Wohlert<br />
300.000 kr.<br />
Arkitekt, m.a.a. Claus Wohlert<br />
300.000 kr.<br />
ÆLDRE MENNESKERS AKTIVITET<br />
I alt 5.325.227 kr. (fordelt på 171 donationer).<br />
Heraf følgende større donationer:<br />
journalist, forfatter Anne Wolden-Ræthinge<br />
Færdiggørelse af interviewbog med kunstneren Per Kirkeby<br />
200.000 kr.<br />
Fotograf Marianne Grøndahl<br />
Arbejdslegat til udførelse af fotografisk skildring af<br />
Folketinget på Christiansborg<br />
3 0.000 kr.<br />
Akvarel, der viser vikinge-genstande fra<br />
Irland. Givet til Worsaae og Nationalmuseet<br />
af The Royal Irish Academy i 1847. Nu i mu-<br />
seets arkiv. Med støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
kan Nationalmuseet udgive dr.phil. J. Jensens<br />
bog om J.J.A. Worsaae i forbindelse med<br />
Nationalmuseets 200 års jubilæum i 2007.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2 1
Hovedkilden til nordisk mytologi er den verdensberømte<br />
Snorres Edda skrevet på Island<br />
i ca. 1240, og værket oversættes for første<br />
gang i sin helhed til dansk af Kim Lembek<br />
og Rolf Stavnem i samarbejde med Den<br />
Arnamagnæanske Samling, Københavns<br />
Universitet. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> støtter oversættelsesprojektet,<br />
der ventes at udkomme<br />
som bog på Gyldendals Forlag i 2007. Her<br />
ses træsnit af Ernst Hansen (1892-1968), der<br />
viser Fenris ulven, der sluger Odin. Foto:<br />
Venligst udlånt fra Den Arnamagnæanske<br />
Samling.<br />
2 2 U D D E L I N G E R<br />
Forskningsstipendiat, cand.phil. Kirsten Dreyer<br />
Trykning og illustration af bogen ”H.C.Andersens<br />
brevveksling med Henriette Scavenius”<br />
100.000 kr.<br />
Det Kgl. Danske Kunstakademi, Konservatorskolen<br />
Fhv. dir. for De Danske Kongers Kronologiske Samling på Rosenborg,<br />
Mogens Bencard<br />
Udgivelse af det afsluttende bind 6 af ”Ribe Excavations 1970-1976”<br />
200.000 kr.<br />
Forskningsstipendiat, cand.phil. Kirsten Dreyer<br />
Støtte til bearbejdelse og udgivelse af H.C.Andersens<br />
brevveksling med familien Wulff/Koch<br />
30.377 kr.<br />
Musiketnolog, fhv. lektor Michael Hauser<br />
Udgivelse af afhandlingen ”Traditional Inuit Songs<br />
from the Thule Area”<br />
233. 00 kr.<br />
Fhv. museumsinspektør Villads Villadsen<br />
Udgivelse af C.W.Eckersbergs dagbøger 1 10-1 3<br />
300.000 kr.<br />
Nationalmuseet, København<br />
Forskningschef Per Kristian Madsen<br />
Udgivelse af fhv. museumsinspektør, dr.phil., Jørgen Jensens bog:<br />
”Et archæologisk Vikingetog - J.J.A.. Worsaaes rejse til England,<br />
Skotland og Irland 1 6 – 1 7”<br />
00.000 kr.<br />
Spor Media<br />
Producer Helle Toft Jensen og Gunvor Bjerre<br />
Dokumentarfilmen: ”At Visne” - om kroppens forfald og bevidsthedens<br />
fortsatte kreativitet med læge Tage Voss som prisme.<br />
2 0.000 kr.
Arktisk Institut<br />
Direktør Bent Nielsen, projektleder civilingeniør Hans P. Steenfos<br />
og civilingeniør Jørgen Taagholt<br />
Projekt: Grønlands Teknologiske Udviklings Historie<br />
120.000 kr.<br />
Filminstruktør Gabriel Axel<br />
Hæderspris<br />
0.000 kr.<br />
Kgl. skuespiller Ghita Nørby<br />
Hæderspris<br />
0.000 kr.<br />
Billedhugger Bertel Thorvaldsen efterlod<br />
sig et arkiv på godt 4.000 breve fra familie,<br />
venner, kunder og sit store netværk af<br />
europæiske kunstnere. Oprettelsen af det<br />
nye forskningscenter på Thorvaldsens Museum<br />
er støttet af <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>, og man<br />
kan nu indlede udgivelse af det omfattende<br />
kildemateriale på internettet. Brevene er<br />
en rig kilde til ikke blot dansk, men også<br />
europæisk kunst- og kulturhistorie, og de<br />
fremlægges på originalsproget og suppleres<br />
med forklarende kommentarer frit<br />
tilgængeligt for alle i databasen på museets<br />
hjemmeside. På D.C. Blunchs maleri fra<br />
1837 ”Kunstnere på La Gensolai i Rom” sidder<br />
Thorvaldsen til højre, mens C.F. Hansen<br />
ses på vej ind ad døren. Foto: Venligst udlånt<br />
fra Thorvaldsens Museum.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2 3
Nethindeløsning er en alvorlig øjensygdom,<br />
som ubehandlet i langt de fleste tilfælde<br />
giver anledning til svært synstab eller blindhed.<br />
Nethindeløsning skyldes ofte, at der<br />
er opstået et hul eller en rift på nethinden.<br />
Det kan være nødvendigt at operere med<br />
en særlig teknik, hvor øjets glaslegeme<br />
erstattes med silikoneolie. Desværre kan<br />
silikoneolien påvirke nethindens funktion<br />
og føre til nedsat syn. Det vides endnu ikke<br />
hvorfor. En speciel elektrofysiologisk undersøgelse<br />
kan muligvis give en større viden<br />
om, hvordan silikone påvirker nethindens<br />
funktion. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> støtter forskning<br />
i øjets sygdomme på blandt andet Odense<br />
Universitetshospital under ledelse af professor<br />
A. K. Sjølie, der venligst har udlånt<br />
ovenstående illustration.<br />
2 U D D E L I N G E R<br />
GERONTOLOGI OG GERIATRI<br />
Aarhus Universitet, Fysiologisk Institut<br />
Lektor, forskningsleder, dr.med. Kimmo Jensen<br />
Hjerneforskningsprojekt vedrørende Parkinsons syge<br />
00.000 kr.<br />
jysk Pædagog Seminarium<br />
Cand.pæd., lektor, ph.d. Helle Krogh Hansen<br />
Projekt: Forståelser hos nye særlige grupper af omsorgspersonale<br />
91.2 0 kr.<br />
Aarhus Universitet, Psykologisk Institut<br />
Lektor Lars Larsen<br />
Udgivelse af bogen ”Som tiden går – en bog om aldringens psykologi”<br />
100.000 kr.<br />
Syddansk Universitet, Institut for Idræt og Biomekanik<br />
Ergoterapeut, M.Sc, ph.d-studerende Mette Andresen<br />
og lektor Lis Puggaard<br />
Projekt: Autonomi, selvvurderet velbefindende<br />
og fysisk formåen hos fysisk svage ældre på plejehjem<br />
1.12 .996 kr.<br />
Odense Universitetshospital, Endokrinologisk Afdeling M<br />
Overlæge, klinisk lektor, ph.d. Kim T. Brixen<br />
Projekt: Væksthormon-IGF-I-systemets betydning<br />
for peak bone mass og osteoporose hos mænd<br />
00.000 kr.<br />
OFTALMOLOGI<br />
Københavns Universitet, Øjenpatologisk Institut<br />
Øjenlæge, dr.med. Ghassan Alyahya<br />
Projekt: Matrixmetalloproteinaser secerneret af uveale melanomer<br />
– en undersøgelse af disses rolle ved udvikling af melanoma associated<br />
spongiform scleropathy (MASS)<br />
13.000 kr.
Odense Universitetshospital, Øjenafdeling E<br />
Overlæge, dr.med. A.K.Sjølie<br />
Projekt: Forebyggelse af blindhed og synstab<br />
ved sygdomme på nethinden<br />
.000.000 kr.<br />
STØRRE OPGAVER<br />
Rigshospitalet, Kardiologisk afd. B<br />
1. reservelæge, dr.med. Eva Prescott<br />
Projekt: Maintain – vedligeholdelsestræning til patienter med kronisk<br />
venstresidigt hjertesvigt sammenholdt med vanlig behandling.<br />
Et randomiseret klinisk forsøg<br />
0.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Institut for Nordiske Studier<br />
Mag.art., ph.d. Bergur Moberg<br />
Post.doc projekt om færøsk modernisme<br />
970.7 7 kr.<br />
Københavns Universitet, Sociologisk Institut<br />
Cand.scient.soc., ph.d. Ole Bjerg<br />
Tillægsbevilling til projektet: Syg i virkeligheden<br />
– skitse til et postmoderne sygdomsparadigme<br />
200.000 kr.<br />
Mag.art., ph.d. Bergur Mobergs post.doc.projekt<br />
”Udfordring fra Udkanten – om<br />
færøsk modernisme” sætter særligt William<br />
Heinesens, men også Jørgen Frantz Jacobsens<br />
forfatterskaber ind i en europæisk<br />
kontekst. De to forfattere, der er afbildet i<br />
1919 med Heinesen til venstre, korresponderede<br />
i lange perioder. Blandt andet hidtil<br />
ikke offentliggjort materiale inddrager projektet<br />
den nævnte korrespondance. Projektet<br />
er støttet af <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>. Foto: Venligst<br />
udlånt af Bergur Moberg.<br />
Aktive ældre bygger miniby, som viser Løkken<br />
omkring år 1900. Foto: Ussing Olsen.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2
Hans A. Schrøder har fået støtte til udgivelse<br />
af bedstefaderen Vilhelm Schrøders optegnelse<br />
fra livet i København i begyndelsen af<br />
1900-tallet. Foto: Devantier Forlag.<br />
Teater Hedeland kan med støtte fra blandt<br />
andet <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> få moderniseret orkestergrav<br />
og sceneforhold på teaterets<br />
udendørsscene. Udbygningen ventes afsluttet,<br />
så opførelsen af Bizets opera Carmen i<br />
det udendørs amfi-teater i 2007 kan finde<br />
sted i nyrenoverede rammer. Foto: Venligst<br />
udlånt af Teater Hedeland.<br />
2 6 U D D E L I N G E R<br />
Kirkens Korshærs Hovedkontor<br />
Kampagneleder Torben Larsen og korshærsleder Ingrid Flye Jensen<br />
Renovering og ombygning af Kirkens Korshærs lokaler<br />
i Torvegade på Christianshavn<br />
30.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Den Arnamagnæanske Samling<br />
Cand.mag. Kim Lembek og ph.d. Rolf Stavnem<br />
Oversættelse af Snorres Edda til dansk med indledning og kommentarer<br />
26 .100 kr.<br />
Cubus Film ApS<br />
Producent Peter Borgwardt<br />
Optagelse af Det Kgl. Teaters opførelse af ”Nibelungens Ring”<br />
med henblik på udgivelse af dvd<br />
1.233.000 kr.<br />
Nationalmuseet, København<br />
Forskningchef Per Kristian Madsen<br />
Undersøgelse af bevaringstilstanden for Jelling-stenene<br />
1.2 0.000 kr.
Thorvaldsens Museum, København<br />
Museumsdirektør Stig Miss og mag.art. Jonas Bencard<br />
Oprettelse og drift af center m.h.p. udgivelse<br />
af B. Thorvaldsens brevarkiv på Internettet<br />
.191.912 kr.<br />
Teater Hedeland, Hedehusene<br />
Teaterdirektør Claus Lynge<br />
Udbygning af orkestergrav og scene på Teater Hedeland<br />
1.900.000 kr.<br />
Højby Kirkes Menighedsråd<br />
Formand Inger Nielsen<br />
Støtte til restaurering af kirkens kalkmalerier<br />
900.000 kr.<br />
Nationalmuseet, København<br />
Dr.phil. Svend Nielsen<br />
Tillægsbevilling til afsluttende dateringsundersøgelse<br />
af bivoks i Gundestrupkarret<br />
0.000 kr.<br />
Tidligere skibsnavigatør Torben Abd-El Dayem<br />
beretter på baggrund af Ove Geddes<br />
afrapportering om dennes rejse til Ceylon<br />
og Indien illustreret med kort og tegninger<br />
fra 1600-tallets Ceylon. Foto: Fiskeri- og Søfartsmuseet,<br />
Esbjerg.<br />
Københavns Rådhus er et enestående såkaldt<br />
Gesamtkunstwerk. Arkitekten Martin<br />
Nyrops bygning står 100 år efter sin<br />
indvielse i 1905 fuldstændig uændret og<br />
anvendes fortsat til sit oprindelige formål.<br />
At Martin Nyrop arbejdede med rådhusets<br />
udformning helt ned i detaljen, skildres af<br />
Niels Vest Film i en dokumentarfilm støttet<br />
fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>, der forventes at få premiere<br />
efteråret 2007. Foto: Nils Vest Film.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2 7
Fotografen Marianne Grøndahl har i 2006<br />
som den første fået tilladelse til at følge<br />
arbejdet i Folketinget fra kælder til kvist.<br />
Projektet skildrer liv og arbejde på Christiansborg,<br />
der danner rammen om den lovgivende<br />
magt. Projektet er støttet af <strong>VELUX</strong><br />
<strong>FONDEN</strong>. Ovenfor ses for en gangs skyld<br />
M. Grøndahl i gang med sit kamera i folketingssalen<br />
foruden MF’erne S. Pind og B.<br />
Rønn Hornbech. Foto: Polfoto.<br />
2 U D D E L I N G E R<br />
Torshavn Kommune<br />
Borgmester Hedin Mortensen<br />
Erhvervelse af forfatteren William Heinesens hus<br />
3. 7 .000 kr.<br />
Københavns Universitet, Institut for Nordisk Filologi<br />
Lektor, dr.phil. Johnny Kondrup<br />
Udarbejdelse af grundbog på dansk om editionsfilologi<br />
1.2 0.000 kr.<br />
Aarhus Universitet, Institut for Historie<br />
Adjunkt, ph.d. Niels Wium Olesen<br />
Projekt: Dansk politik med Thorvald Stauning som omdrejningspunkt<br />
922. kr.<br />
Nils Vest Film, København<br />
Filminstruktør Nils Vest<br />
Dokumentarfilm om Københavns Rådhus<br />
i anledning af rådhusets 100-års jubilæum<br />
0.000 kr.
Den Selvejende Institution Borups Højskole<br />
Forstander Jørn Wendelboe<br />
Restaurering af højskolens vinduer<br />
1.000.000 kr.<br />
Rigshospitalet<br />
Hospitalspræst Christian Busch<br />
Renovering af Rigshospitalets kirkerum<br />
1.000.000 kr.<br />
Amtssygehuset i Glostrup,<br />
Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed<br />
Forskningsleder, afd.læge, ph.d. Allan Linneberg<br />
Projekt: Allergi i befolkningen - udvikling i forekomst og studier<br />
af gen-miljøinteraktion.<br />
1.3 7.6 1 kr.<br />
Uddelingerne i VELUx <strong>FONDEN</strong><br />
beløb sig i 2006 i alt til 101.931,087 kr. (inkl. fondens andel af<br />
samdonationer med <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>).<br />
Thorvald Stauning (1873-1942) er en af de<br />
betydeligste danske politikere. Han var me-<br />
get bevidst om, at en national politisk kul-<br />
tur skulle lade sig inspirere og påvirke af de<br />
internationale forhold. Her ses Stauning på<br />
Amalienborg Slotsplads den 3. april 1920 på<br />
vej til Chr. X. Billedet indfanger et symbolsk<br />
øjeblik og et vendepunkt i dansk demokra-<br />
tihistorie. Vi er midt i Påskekrisen. Byen er<br />
i oprør, fordi kongen imod de parlamen-<br />
tariske principper har afsat den radikale<br />
regering. Stauning lader kongen forstå, at<br />
majestæten og selve monarkiet er på farlig<br />
kurs. Kongen kom på andre tanker. Foto:<br />
Venligst udlånt af Københavns Bymuseum.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
2 9
Dr.phil. Johnny Kondrup kan med <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s støtte udarbejde den første håndbog på dansk i editionsfilologi, som er videnskaben<br />
om udgivelse af ældre litteratur, uanset om det er som bog eller i elektronisk form. Bogen omhandler primært værker forfattet efter bog-<br />
trykkerkunstens opfindelse og går ud fra en moderne, historisk-sociologisk opfattelse af tekster. Håndbogen fremlægger de faktorer, der<br />
i praksis indvirker på tekstens udformning. Ovenfor vises en side fra S. Kierkegaards manuskript til Afsluttende Uvidenskabelig Efterskrift,<br />
som det blev afleveret til trykkeren i 1846. Foto: Venligst udlånt af Det Kgl. Bibliotek.<br />
3 0 U D D E L I N G E R
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
Moesgård Museum, Århus<br />
Museumsdirektør J. Skamby Madsen<br />
Opførelse af ny udstillingsbygning<br />
100.000.000 kr.<br />
Sankt Annæ Gymnasium, København<br />
Rektor Povl Markussen<br />
Renovering af Sankt Annæ Salen<br />
.90 .272 kr.<br />
Historisk-Arkæologisk Forsøgscenter, Lejre<br />
Centerleder, mag.art. Lars Holten<br />
Opførelse af Velkomstcenter og Personalehus<br />
2 .000.000 kr.<br />
Fælles uddelinger beløb sig i 2006 til i alt 130.905.272 kr.<br />
De to fonde har med en fælles donation<br />
sikret, at Lejre Forsøgscenter kan få etab-<br />
leret tidsvarende publikums- og persona-<br />
lefaciliteter. Der bygges et velkomstcenter,<br />
som integreres i landskabet med respekt<br />
for områdets enestående natur, og som vil<br />
opfylde de mest tidssvarende krav til bære-<br />
dygtig konstruktion, materialevalg og drift.<br />
Forsøgscenteret forventer, at byggeriet er<br />
færdigt medio 2008. Illustration venligst<br />
udlånt fra Lejre Forsøgscenter.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
3 1
DAGBOG 2006<br />
Illustrationens smukke farver gengiver et<br />
fokusområde for Center for Miljø- og Jord-<br />
brugsmikrobiologi – CREAM. Billedet viser,<br />
hvorledes bakterier (de grønne) fortærer<br />
en krystal af miljøgiften phenantren (blå).<br />
Forskernes studier af omsætningsprocesser<br />
af organiske fremmedstoffer sigter på at<br />
fremskaffe løsninger for praktisk jordrens-<br />
ning, vurdering af jordkvalitet såvel som<br />
grundvandstrussel. Det nye Center of Excel-<br />
lence på Landbohøjskolen ledes af profes-<br />
sor Jan Sørensen og samarbejder med an-<br />
dre danske forskningsinstitutioner. Centret<br />
er finansieret af <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong><br />
<strong>FONDEN</strong> med en bevilling på 25.000.000 kr.<br />
Foto: Jan Sørensen.<br />
3 2 D A G B O G
På vej til Mars<br />
Den 11. januar inviterede Tycho Brahe Planetarium under medvirken af<br />
HKH Kronprins Frederik til premiere på den første dansk producerede<br />
IMAX-Film. Astronomiforestillingen ”På Vej til Mars” er en kortfilm pro-<br />
duceret af Tycho Brahe Planetarium i samarbejde med Sirius Film som led<br />
i Planetariets arbejde for at styrke interessen for og udbrede kendskabet<br />
til naturvidenskaben.<br />
Forestillingen dokumenterede de nye animations- og computerbaserede<br />
muligheder, som man nu råder over, og som tillader Planetariet at kunne<br />
indfri sin ambition om at blive producent af IMAX-film i fuldt format.<br />
Projektet er muliggjort med støtte på 1.700.000 kr. fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> og giver Tycho Brahe Planetarium udsigt til<br />
at blive en af de forholdsvis få seriøse producenter på verdensplan, der<br />
producerer og viser IMAX-film med et vidensskabende indhold.<br />
Tycho Brahe Planetarium kan nu med støtte<br />
fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> RASMUSEN <strong>FONDEN</strong> pro-<br />
ducere film med 3D-teknik og dermed styr-<br />
ke formidlingen til børn og unge om ver-<br />
densrummet og udforskningen af det med<br />
sonder, satellitter og rumskibe. Tycho Brahe<br />
Planetariums kortfilm om livet i regnskoven<br />
viser, at man behersker teknikken. Med stor<br />
effekt blev et premierepublikum pludselig<br />
mødt af den veloplagte slange med kløftet<br />
tunge, som ses herunder. Foto: Tycho Brahe<br />
Planetarium.<br />
D A G B O G<br />
3 3
3 D A G B O G<br />
Dialog i Mørke<br />
Den 19. januar 2006 kunne Experimentarium i overværelse af HH Prin-<br />
sesse Alexandra slå dørene op for noget så usædvanligt som en usynlig<br />
udstilling, tilrettelagt som en sanseoplevelse, der skal give seende forstå-<br />
else for synshandicappedes vilkår og erfaringer. I løbet af en time guides<br />
de besøgende rundt i totalt mørke, vejledt af synshandicappede og med<br />
mulighed for at opleve skov og park, cafébesøg og trafikeret bymiljø, som<br />
det opleves, når man er berøvet synsindtryk.<br />
Med et forventet besøgstal på 30.000 i 2006 er det besluttet at forlænge<br />
udstillingen, der er støttet af <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> med 00.000 kr., endnu<br />
et år. I alt 2 personer, der lever med synsnedsættelse, har deltaget i udstillingens<br />
tilrettelæggelse, og den samme gruppe varetager de daglige opgaver<br />
forbundet med udstillingen (pladsbestilling, billetkøb, turledsagelse,<br />
etc.). Erfaringer viser, at denne gruppe vil være bedre stillet til at søge<br />
anden beskæftigelse, når udstillingen slutter med udgangen af 2007.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong>S<br />
Årslegat til teknisk og naturvidenskabelig forskning<br />
Professor, centerleder Søren Brunak, modtog den 23. januar 2006 VIL-<br />
LUM <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong>s Årslegat til Teknisk og Naturvidenskabelig<br />
Forskning på 2. 00.000 kr. som en anerkendelse af hans forskning<br />
og undervisning inden for bioinformatik. Søren Brunak er professor ved<br />
BioCentrum, DTU, og er leder af Center for Biologisk Sekvensanalyse.<br />
Søren Brunaks personlige indsats har været afgørende for, at Danmark på<br />
et tidligt tidspunkt har opnået en markant international position inden for<br />
et så vigtigt forskningsfelt som bioinformatikken. Bioinformatikken beskæftiger<br />
sig med den computermæssige udnyttelse af de hastigt voksende<br />
datamængder, som indsamles ved sekventering af genomer og proteiner<br />
og vil udgøre en hjørnesten i udviklingen af nye lægemidler og vacciner,<br />
som vil kunne skræddersyes til det enkelte menneskes genetiske forudsætninger.<br />
Søren Brunak har bidraget med en artikel om sin forskning til<br />
dette årsskrift.<br />
Professor john Donaldson udnævnt<br />
til gæsteprofessor ved Københavns Universitet<br />
Den 2. februar holdt professor John D. Donaldson tiltrædelsesforelæs-<br />
ning som gæsteprofessor ved Institut for Matematiske Fag, Københavns<br />
Universitet. Professor Donaldson er ekspert i anvendt matematik, specielt
inden for numerisk analyse og partielle differentialligninger og deres an-<br />
vendelse. Han har tidligere blandt andet været ansat ved Johnson Space<br />
Center i Houston, USA, hvor han bidrog til de matematiske modeller,<br />
der ligger bag det amerikanske Space Shuttle program. Ved Institut for<br />
Matematiske Fag forventes det, at han kan opbygge et nyt forsknings- og<br />
undervisningsområde inden for partielle differentialligninger, og at han<br />
ved sine evner til formidling kan inspirere de studerende til at interes-<br />
sere sig for matematikkens anvendelse i det praktiske liv. Professoratet<br />
er finansieret af <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> som led i<br />
Fondens ønske om at styrke de naturvidenskabelige fagområder.<br />
Koncert med Nikolaj Znaider i Operaen<br />
Den 29. januar 2006 afholdt Nikolaj Znaider koncert i Operaen. Koncer-<br />
ten fandt sted som led i hans forpligtelser til vederlagsfrit at optræde ved<br />
en årlig koncert i Det Kongelig Teaters regi. Koncerten udgør Nikolaj<br />
Znaiders modydelse for at låne den Stradivarius violin, som Teatret i 2002<br />
fik doneret af <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> og <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong><br />
<strong>FONDEN</strong> i samarbejde med Knud Højgaards Fond. Et beløb svarende<br />
til det sparede honorar overføres fra Det Kongelige Teaters billetindtæg-<br />
ter fra koncerten til anvendelse i forbindelse med de undervisningsforløb<br />
bl.a. på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, som udgør den an-<br />
den del af Znaiders modydelser med sigte på generelt at styrke ungdom-<br />
mens interesse for den klassiske musik og specifikt at højne uddannelsen<br />
af danske konservatoriestuderende.<br />
Krig og Kærlighed<br />
Fotografen Henrik Saxgren rejste på 2 år ca. 20.000 km i hele Norden<br />
for at afdække de primære årsager til, at mennesker bryder op fra deres<br />
udgangspunkter, krydser kontinenter og slår rod et ukendt sted. På sine<br />
rejser kom H. Saxgren i kontakt med 2 3 immigranter og deres familier<br />
fordelt på mere end 100 nationaliteter, der nu er bosat over hele Norden.<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har støttet tilvejebringelsen af det dokumentariske<br />
materiale, der ligger til grund for bogen med 92 .000 kr.: ”Krig og Kærlighed”,<br />
som udkom 26. februar i Danmark. Saxgren har tilstræbt en<br />
stram komposition af billeder såvel som tekst, så den formidlede viden<br />
forstyrres mindst muligt af holdninger. Materialet har i sommeren 2006<br />
været vist på en udstilling i København og er efterfølgende vandret videre<br />
til flere af Nordens største byer.<br />
Fotografen Henrik Saxgrens tilfældige<br />
møde med en gruppe tamiler på Lofoten<br />
i 1997 blev afsæt for hans foto-odyssé om<br />
indvandring til Norden de sidste 20–30 år.<br />
Med støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> skildres i<br />
bogen og udstillingen: Krig og Kærlighed<br />
de to centrale grunde til, at mennesker flytter<br />
sig i følge Henrik Saxgren. Det samlede<br />
projektmateriale vil blive opbevaret for eftertiden<br />
på en forskningsinstitution. Foto:<br />
Henrik Saxgren.<br />
D A G B O G<br />
3
Viborg Stiftsmuseum har gennemført et<br />
tværfagligt forsknings- og metodeudvik-<br />
lingsprojekt i forbindelse med udgravnin-<br />
gen af en smedje fra vikingetiden i Viborg<br />
Søndersø. Projektet er støttet fra <strong>VELUX</strong><br />
<strong>FONDEN</strong>, og dets resultater er med støtte<br />
fra samme fond samlet i en to binds udgi-<br />
velse, hvorfra man ser både de afdækkede<br />
fletvægge minutiøst afmærkede og en vel-<br />
bevaret drejet skål i buksbom, der er 7,6 cm<br />
høj og med en diameter på 14,9 cm diame-<br />
ter ved randen. Foto: Viborg Stiftsmuseum.<br />
3 6 D A G B O G<br />
Viborg Søndersø<br />
- tværfaglig forskning og metodeudvikling i dansk byarkæologi<br />
”Viborg Søndersø 101 -1030 – Arkæologi og naturvidenskab i et værkstedsområde<br />
fra vikingetiden” er den afsluttende publikation om et tværfagligt<br />
forskningsprojekt, der indledtes i 2001 med udgravningen af en<br />
smedje fra vikingetid ved Viborg Søndersø. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har støttet<br />
forskningsprojektet såvel som publikationen, der udkom d. . marts,<br />
med i alt 3.27 .000 kr. Projektets målsætning var at afprøve nye tværfaglige<br />
forsknings- og arbejdsmetoder, at videreudvikle kendte metoder<br />
inden for både udgravningsproces og efterfølgende bearbejdning, samt<br />
at tilvejebringe ny kulturhistorisk viden om bl.a. urbanisering i den sene<br />
vikingetid. Udgravnings- og dokumentationsmetoder, som ikke tidligere<br />
har været introduceret eller kombineret i Danmark, blev taget i brug.<br />
Foruden smedjen, som primært blev anvendt til fremstilling af stål og<br />
støbning i sølv og bronze, omfatter fundet store mængder værkstedsaffald<br />
fra en kammager, en skomager, en garver og et andet metalværksted,<br />
hvor man har raffineret sølv. Håndværksaffaldet lå opblandet med keramik,<br />
kværnsten, dyreknogler m.v., altså almindeligt husholdningsaffald.<br />
En latrin med indhold fortæller om, hvad man har spist. Udgravningsresultat<br />
blev et andet end forventet, og her viste de benyttede metoder<br />
sig at blive af overordentlig stor betydning for tolkningen af resultaterne.<br />
Publikationen diskuterer de afprøvede metoder og fremlægger resultaterne<br />
af de mange analyser af insekter, knogler og parasitter; planterester,<br />
pollen og træ; metal-, hjortetak- og læderaffald, øvrige fund samt bygningskonstruktionerne.<br />
Den nye viden sættes ind i en kulturhistorisk og<br />
historisk sammenhæng, og alle bogens 26 forfattere har med hver sin metode<br />
kastet nyt lys over spændende sider af dagliglivet for 1000 år siden<br />
ved Viborg Søndersø. De dendrokronologiske dateringer af bygningstømmer<br />
og hegnspæle har givet en usædvanligt snæver dateringsramme<br />
for aktiviteterne: 101 til ca. 1030. Det nuancerede billede af, hvad der er<br />
foregået inden for dette korte tidsrum, tolkes bl.a. i lyset af de landspolitiske<br />
begivenheder, idet det formodentlig var på tinget i Viborg, at Knud<br />
den Store, bl.a. som konge af England, lod sig hylde, da han i vinteren<br />
1019-20 var i Danmark for at sikre sig tronen.<br />
Projektets resultater vedr. metodeudvikling er desuden samlet i en let tilgængelig<br />
internetpublikation, Manual for Viborg Søndersø - Byarkæologisk<br />
udgravning og tværvidenskabelige undersøgelser på webadressen<br />
www.viborgstiftsmuseum.dk/viborgsoendersoemanual.
D A G B O G<br />
3 7
Udsmykningen af Viborg Domkirke ud-<br />
ført i frescoteknik er maleren Joachim<br />
Skovgaards (1856-1933) hovedværk. Med<br />
støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> er der etableret<br />
en ny lyssætning, der giver gode mulighe-<br />
der for, at domkirkens mange besøgende<br />
for første gang kan se den markante ud-<br />
smykning af kirkens hvælv med bibelske<br />
motiver udført mellem 1901 og 1906. Foto:<br />
Gunver Hansen.<br />
3 D A G B O G<br />
Professor i neurologi, dr.med. Gundhild Waldemar,<br />
Neurocentret, Rigshospitalet<br />
Med sigte på at opnå en så tidlig diagnosticering som muligt og dermed<br />
øge effekten af den kliniske indsats har Hukommelsesklinikken på Rigs-<br />
hospitalet tilrettelagt et forskningsprojekt med det formål at undersøge<br />
arten og betydningen af tab af hjernevæv og neurale forbindelser i hjernen<br />
hos ældre mennesker med risiko for demens. Projektet, der er støttet af<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> med .23 .21 kr., vil bl.a. rette sig mod billeddiagnostiske<br />
markører for demenssygdomme. Den nuværende diagnosticering<br />
sker ved neuropsykologisk undersøgelse, der vurderer hukommelsessvækkelse<br />
samt forandring i personlighed og adfærd, når disse allerede i vidt<br />
omfang er indtrådt. Projektet gennemføres i samarbejde med Hvidovre<br />
Hospital, MR-skanningsafdelingen samt DTU, Institut for Informatik og<br />
Matematisk Modellering. I forbindelse med at dr.med. Gundhild Waldemars<br />
blev udnævnt til professor i neurologi, holdt hun den 2 . marts<br />
2006 en tiltrædelsesforelæsning.<br />
Lyssætning af Viborg Domkirke<br />
Den 2. april blev der blændet op for en ny lyssætning af Viborg Domkirke,<br />
som på basis af den nyeste teknik gør det muligt at etablere mange<br />
forskellige lyssætninger af kirkerummet. Det betyder ikke mindst, at Joakim<br />
Skovgaards freskoudsmykning af domkirkens indre nu fremtræder<br />
langt mere synlig og farverigtig. Foruden at løse denne primære opgave<br />
har belysningsarkitekt Gunver Hansen med placering af næsten 200 armaturer<br />
sikret, at vidt forskellige behov for belysning kan imødekommes<br />
samtidigt, lige fra den enkeltes behov for at kunne læse en tekst, over<br />
lyssætning ved kirkelige handlinger koncentreret i kirkens kor til en total<br />
oplysning af kirkerummet ved gudstjenester og koncerter. Projektet er<br />
gennemført med støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> på i alt 9 . 3 kr.<br />
Indvielse af Argondaterings Laboratoriet ved RUC<br />
Den 6. april blev Argondaterings Laboratoriet indviet på Roskilde Universitetscenter<br />
efter godt et års ombygning og installation af et nyt moderne<br />
massespektrometer. Laboratoriet har fået navnet QUAD-Lab, som<br />
henviser til laboratoriets hovedfunktion, nemlig at kunne aldersbestemme<br />
prøver og materialer fra de sidste 200.000 år, eller mere, dvs. fra en stor<br />
del af kvartærtiden (Quaternary Dating Laboratory). I forbindelse med<br />
indvielsen blev der afholdt et seminar med indlæg af forskere fra andre
D A G B O G<br />
3 9
Den grønlandske forfatter, billedkunstner<br />
og billedhugger Hans Lynge (1906-1988) er i<br />
2006 blevet hædret med en udgivelse. Hans<br />
Lynges store betydning for at synliggøre<br />
grønlandsk kunst er åbenbar. Bogen rummer<br />
hidtil ukendte tekster af Hans Lynge<br />
foruden tegninger, oliebilleder og skulpturer<br />
og er udgivet med støtte fra <strong>VELUX</strong><br />
<strong>FONDEN</strong>. Foto: Forlaget Rhodos.<br />
0 D A G B O G<br />
institutioner, som er potentielle brugere af laboratoriets faciliteter via et<br />
tværvidenskabeligt forskningsnetværk. Laboratoriet er oprettet ved Insti-<br />
tut for Miljø, Teknologi og Samfund under ledelse af lektor Michael Sto-<br />
rey på baggrund af en bevilling på 12.000.000 kr. fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>, som også indbefatter laboratoriets drift i en<br />
-årsperiode. Laboratoriet, der er ganske unikt også i en international<br />
sammenhæng, kan aldersbestemme bjergarter ved at måle indholdet af<br />
ædelgassen argon med et massespektrometer af en helt ny generation.<br />
Med det nye udstyr kan der foretages meget mere præcise aldersbestemmelser<br />
end tidligere. Apparaturet skal anvendes i en række projekter, hvor<br />
alderen af vulkanske askelag skal bruges til bl.a. at udvikle klimamodeller<br />
samt give aldersinformation om præhistorisk DNA-materiale. Forskningen<br />
ved laboratoriet vil involvere både iskerneforskere, oceanografer, vulkanologer,<br />
maringeologer, palæontologer og evolutionsbiologer.
Renæssancen i Danmark<br />
Tredive danske forskere har med nyskrevne artikler medvirket til den an-<br />
tologi, der blev fællesnævner og grundbog for de omkring 1000 aktivite-<br />
ter i løbet Renæssanceåret. På baggrund af støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
på 2 .000 kr. kunne antologien præsenteres den 2 .0 .2006. Den giver<br />
et bredt dækkende indtryk af de inden- såvel som udenlandske udviklingsstræk<br />
og aktører, der prægede det danske samfund op i perioden<br />
fra 1 00 til 16 0. Med officiel åbning 16.09.2006 markerede Nationalmuseet<br />
renæssanceåret med en særudstilling, hvor Tycho Brahe var det<br />
naturlige omdrejningspunkt. Tycho Brahe (1 6-1601) udgav i 1 9 i<br />
forbindelse med den afsluttende rejse fra Danmark til Prag et værk på<br />
latin om sine bygninger og instrumenter på Hven. Værket ”Mechanica”<br />
indeholdt også en selvbiografi og udkom i ganske få eksemplarer. Det er<br />
aldrig blevet udgivet på dansk, men med støtte på 200.000 kr. fra VIL-<br />
LUM <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> blev en dansk version muliggjort<br />
i 2006 og ventes præsenteret primo 2007.<br />
Maleri fra ca. 1625 af den adelige familie<br />
Jakob Ulfeldt og Birgitte Brockenhuus med<br />
deres ti sønner, seks døtre og hund. Familien<br />
er anbragt i fuldendte italienske renæssanceomgivelser,<br />
som igen er inspireret af<br />
interiøret i en gammel romersk villa. Der<br />
spises ikke, der tales ikke. Billedet skal vise<br />
den magtfulde familie, men ikke en konkret<br />
begivenhed. Foto: fra antologien: Danmark<br />
og Renæssancen 1500- 1650, s. 52.<br />
D A G B O G<br />
1
Den kvindelige hovedperson, Brunhilde,<br />
er omdrejningspunktet for Det Konge-<br />
lige Teaters internationalt berømmede og<br />
komplette opførelse af Richards Wagners<br />
Nibelungens Ring. Med kgl. operasanger<br />
Tina Kiberg i rollen som Brünhilde skildres<br />
et samfunds og en kulturs storhed og fald<br />
og en ny tids mulige begyndelse. Støttet af<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har Cubus Film A/S optaget<br />
”The Copenhagen Ring”, og udgivelse på<br />
dvd forventes i 2007. Foto: Martin Mydt-<br />
skov Rønne.<br />
2 D A G B O G<br />
The Copenhagen Ring<br />
I slutningen af april indledte Cubus Film ApS filmoptagelserne af den<br />
tyske komponist Richard Wagners operaværk i fire dele ”Nibelungens<br />
Ring”, der blev opført på Operaen i København, den første opsætning<br />
af ”Ringen” på Det Kongelige Teater siden 1912. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s<br />
støtte på 1.233.000 kr. gjorde det muligt at iværksætte en af kommerciel-<br />
le interesser uafhængig optagelse af den unikke opførelse, som dermed,<br />
ved Fondens krav om deponering af råoptagelserne på Det Kongelige<br />
Bibliotek, er sikret for eftertiden. Ny teknik ved filmoptagelserne har også<br />
skabt muligheder for en filmvenlig optagelse af forestillingerne, ligesom<br />
operaværket ved en udgivelse på DVD vil blive forsynet med surround<br />
sound. Filmudgaven af Nibelungens Ring vil få titlen The Copenhagen<br />
Ring og ventes at styrke interessen for opera- og teaterkunst både i Dan-<br />
mark og udlandet. Projektet er nærmere omtalt i en særskilt artikel i dette<br />
årsskrift.
Forskning i rehabilitering<br />
Med udsigt til en betydelig vækst i antallet af ældre vil behovet for reha-<br />
bilitering efter svær sygdom være stigende i de kommende år. På dansk<br />
grund har rehabiliteringsforskningen endnu langtfra opnået det omfang,<br />
som ses i nærtstående lande, selvom behovet ikke er væsensforskelligt.<br />
Efter en lang konsultationsproces med efterfølgende indkaldelse af interessetilkendegivelser<br />
og ansøgninger bedømt af internationale specialister<br />
besluttede <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> i 200 at satse 10.000.000 kr. på opbygning<br />
inden for de næste år af et dansk brohoved for udvikling af et<br />
med tiden fagligt bredt funderet forskningsmiljø inden for rehabilitering<br />
efter svær sygdom. Der satses i første omgang på rehabilitering efter sygdomme<br />
i eller skader på centralnervesystemet samt efter kræftsygdomme,<br />
ryglidelser og hjertesygdomme. Den 27. april 2006 lanceredes projektet<br />
med tiltrædelsesforelæsning af professor dr.med. Bengt Sjølund på Syddansk<br />
Universitet. Bengt Sjølund er med udgangspunkt i sin mangeårige<br />
erfaring fra svensk forskning inden for området ansat som ledende og<br />
koordinerende professor for den nye danske satsning.<br />
SIMI, Scandinavian International Management Institute<br />
Ved etablering i 1991 af den erhvervsdrivende fond bag Scandinavian International<br />
Management Institute, SIMI, blev grundstenen lagt til et uddannelsessted<br />
på internationalt niveau for nordiske erhvervsledere. Den<br />
23. maj indviede SIMI en større udvidelse af sine undervisningsfaciliteter,<br />
der har skullet imødekomme en stadigt stigende efterspørgsel, der aktuelt<br />
fører til en årlig produktion af ca. 200 nye kandidater fordelt over en bred<br />
vifte af kompetencer fra Executive MBA til kortere diplomuddannelser<br />
for regionens nøgleindustrier. Nybygningen er realiseret med støtte fra<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> på 1.000.000 kr.<br />
Glasmuseet i Ebeltoft<br />
Glasmuseet i Ebeltoft har med støtte på fra bl.a. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> på<br />
1. 00.000 kr. gennemført en omfattende udvidelse, der blev indviet den<br />
2 . juni. Museet får hermed mulighed for at vise en større del af sin samling<br />
på ca. 1 00 genstande inden for glaskunsten, skabt af 600 kunstnere<br />
fra 0 lande. Halvdelen af genstandene tilhører museets samling, mens<br />
den anden halvdel er udlånt i kortere eller længere perioder af aktive glaskunstnere<br />
fra mange lande, hvorved museet opnår en løbende udskiftning<br />
og aktualitet i sin udstilling.<br />
Ryglidelser er blandt de forskningsområder,<br />
som <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> støtter under fællesbe-<br />
tegnelsen rehabilitering, der ifølge et offi-<br />
cielt udredningsarbejde defineres som:”en<br />
målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces<br />
mellem en borger, pårørende og fagfolk.”<br />
Blandt forskningsprojekterne er afklaring<br />
af årsager til ryg- og lændesmerter og mu-<br />
ligheder for nye behandlingsformer – bl.a.<br />
de såkaldte Modic-forandringer i ryghvirv-<br />
lerne. Foto: Claus Manniche.<br />
D A G B O G<br />
3
Siden 1970 har Moesgaard Museum ved<br />
Århus rummet forhistorisk museum foruden<br />
universitetsinstitutter for arkæologi<br />
og etnologi. Udbygningsplaner har været<br />
flere år undervejs, men i 2006 vandt Henning<br />
Larsens Tegnestue blandt syv forslag<br />
konkurrencen om at tegne et nyt museum.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> OG<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> har bidraget betydeligt til<br />
projektets virkeliggørelse. Foto: Moesgaard<br />
Museum.<br />
D A G B O G<br />
Moesgård Museum, Århus<br />
Efter et flerårigt tilløb festligholdt Moesgård Museum d. 16. maj pro-<br />
jekteringsstart på et nyt museumsbyggeri til museets forhistoriske og et-<br />
nografiske samling. Det nye museum er tegnet af Henning Larsens teg-<br />
nestue efter forudgående arkitektkonkurrence og indlejrer sig med sine<br />
ca. 1 .000 m2 i landskabet på en måde, der kan give associationer til<br />
”Elverhøj”. Museet bliver det første nybyggede kulturhistoriske museum<br />
i Danmark i mange år og får en enestående beliggenhed lige nord for<br />
de gamle museumsbygninger på Moesgård, højt placeret i det kuperede<br />
morænelandskab ved Moesgaard strand og med udsigt ud over Århus<br />
Bugten. Det nye Moesgård Museum, der opføres med samdoneret støtte<br />
på 100.000.000 kr. fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> og<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>, forventes at kunne åbnes for publikum i 2011. Åbningen<br />
vil hermed markere museets 1 0 års jubilæum.
Galathea III-ekspeditionen<br />
Under devisen ”videnskab, opdagelse og uddannelse” satte Galathea III-<br />
ekspeditionen den 11. august kursen mod verdenshavene med forventet<br />
hjemkomst måneder senere. Forinden var Forsvarets inspektionsskib<br />
”Vædderen” blevet ombygget til at huse de ca. 0 forskningsprojekters<br />
medarbejdere og udstyr samt et hold journalister. Ruten går fra København<br />
via Færøerne og Grønland syd om Afrika og til Australien, Antarktis,<br />
Sydamerika, Nordamerika og tilbage til København. Formålet med ekspeditionen<br />
er at styrke dansk forskning og at øge interessen og forståelsen<br />
for moderne videnskab, hvilket bl.a. tilstræbes ved, at moderne kommunikationsteknologi<br />
bringer ekspeditionen direkte ind i danske folkeskoleog<br />
gymnasieklasser. Ekspeditionen vil sætte fokus på forskningsområder<br />
som meteorologi, biologi, oceanografi, geologi, antropologi, arkæologi<br />
og historie, og den planlagte kurs vil blandt andet byde på gensyn med<br />
en række af de farvande og områder, som også de to tidligere Galatheaekspeditioner<br />
besøgte. Galathea I-ekspeditionen 1 - 7 havde det hovedformål<br />
at undersøge øerne i Det Bengalske Hav, at udbygge handelen<br />
med Kina og at overdrage blandt andet Trankebar til englænderne. Galathea<br />
II-ekspeditionen 19 0- 2 blev bl.a. kendt for sine fund af levende<br />
organismer på havdybder ned til 10 km. Galathea III vil for eftertiden<br />
nok mest blive kendt for anvendelse af moderne, automatiserede forskningsinstrumenter,<br />
formidling af forskning og undersøgelser af organismer<br />
med molekylær-biologiske metoder til afsløring af organismernes<br />
genetiske forhold.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> har støttet i alt 1 af Galathea<br />
III’s forskningsprojekter med i alt 21.109.630 kr. og især de projekter,<br />
der har klima- eller miljørelateret indhold. Desuden har der været<br />
lagt vægt på at støtte projekter, som lå i forlængelse af de tidligere Galathea-ekspeditioner.<br />
Digitalt læringsværksted på Havredal Gl. Skole<br />
Havredal Gl. Skole har længe ønsket at øge kapaciteten og det faglige indhold<br />
for skolens 3-årige tilbud til unge med boglige vanskeligheder. Den<br />
26. august 2006 blev en tilbygning med digitalt læringsværksted samt<br />
køkken på Havredal Gl. Skole indviet. Skolen arbejder med IT i hverdagen,<br />
så træningen ved brugen af IT forøger elevens skriftlige kommunikationsfærdigheder.<br />
Computere og håndholdte computere anvendes som<br />
kompenserende hjælpemidler via billedprogrammer, og der kombineres<br />
Gl. Havredal Skole ved Karup er et bo-,<br />
virke- og værested, der foruden praktisk<br />
medhjælperuddannelser nu også kan imødekomme<br />
elevernes store interesse for at<br />
kunne anvende it-teknologi. <strong>VELUX</strong> FON-<br />
DEN har støttet ny tilbygning og etablering<br />
af det nye digitale læringsværksted. Foto:<br />
Gl. Havredal Skole.<br />
D A G B O G
En omfattende modernisering af Louisiana<br />
Kunstmuseum er afsluttet bl.a. med støtte<br />
fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> og <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> RAS-<br />
MUSSEN <strong>FONDEN</strong>. Museets arkitektoniske<br />
linie blev i sin tid lagt af arkitekt m.a.a.<br />
Vilhelm Wohlert og er videreført af arkitekt<br />
m.a.a. Claus Wohlert. Kendetegnende<br />
for arkitekterne Wohlert er anvendelse af<br />
dagslysets arkitektoniske muligheder tilpasset<br />
de konkrete behov. Ovenfor ses Krumgangen<br />
i museets sydfløj og på højre side<br />
ses indgangen til Børnemuseet. Foto: Jens<br />
Frederiksen.<br />
6 D A G B O G<br />
med talegengivelse af tekst i forbindelse med forskellige arbejdsopgaver.<br />
Projektet er gennemført med støtte på 1. 00.000 kr. fra <strong>VELUX</strong> FON-<br />
DEN<br />
Københavns Amts Øjenafdeling er flyttet til Amtssygehuset i Glostrup<br />
Den 2 . august 2006 foretog Amtsborgmester Vibeke Storm Rasmussen<br />
den officielle indvielse af Øjenafdelingens nye faciliteter på Amtssygehuset<br />
i Glostrup. Øjenafdelingens aktiviteter, herunder faciliteterne fra laboratoriet<br />
for klinisk øjenfysiologi, er flyttet fra Amtssygehuset i Herlev til<br />
Glostrup, hvor der er skabt forbedrede patientforhold. Afdelingen ledes<br />
af professor, dr.med. Henrik Lund-Andersen, og dens forskningsindsats<br />
er rettet mod diabetiske nethindesygdomme, udvikling af ny teknologi<br />
og nye undersøgelsesprincipper, specielt vedrørende diabetesrelaterede<br />
synslidelser. <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> støttede i 1999 med .610.000 kr. etableringen<br />
af Laboratorium for Klinisk Øjenfysiologi på Amtssygehuset i<br />
Herlev, som altså nu har fundet nye og bedre rammer.<br />
Frederiksberg Slot – Paradekøkkenet<br />
Efter gennemgribende restaurering blev Dronning Sofie Magdalenes<br />
Pandekagekøkken (Paradekøkken) på Frederiksberg Slot genåbnet d. 22.<br />
september 2006 i overværelse af HM Dronning Margrethe II og HKH<br />
Prins Joachim. Paradekøkkenet stod færdigt i 173 og er i dag det eneste<br />
bevarede af sin art i Danmark. Frederiksberg Slot blev bygget af Fr. IV<br />
som lystslot 1699-1709, og Chr. VI flyttede i 1730 residensen til Frederiksberg<br />
Slot. Hoffet behøvede plads, og kongen bad hofbygmester<br />
Lauritz de Thura (1706- 9) om at opføre sidefløje, så de forbandt slottet<br />
og portbygningen. I østfløjen blev det nye, i europæisk hofsammenhæng<br />
moderigtige køkken på blot 3, x 6 m opført og beklædt med mere end<br />
1 00 vægfliser fra Porcelænsfabrikken i Store Kongegade (senere Den<br />
Kgl. Porcelænsfabrik). I disse køkkener optrådte de kongelige eller adelen<br />
eksempelvis som kroholderpar for gæster. Restaureringen er gennemført<br />
med støtte fra <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> på 2.27 .000 kr.<br />
Dagslyspriser til arkitekterne Vilhelm Wohlert og Claus Wohlert<br />
Den 2. oktober 2006 overrakte <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>s bestyrelsesformand<br />
Hans Kann Rasmussen Fondens særlige dagslyspris til arkitekt m.a.a. Vilhelm<br />
Wohlert og arkitekt m.a.a. Claus Wohlert. Priserne på hver 300.000<br />
kr. er uddelt i anerkendelse af en mangeårig indsats for æstetisk og praktisk
inddragelse af dagslyset, såvel i moderne byggeri som i forbindelse med<br />
renoveringer og nyindretninger af rum. Priserne blev overrakt på Loui-<br />
siana Kunstmuseum i Humlebæk, som er et af Vilhelm Wohlerts hoved-<br />
arbejder gennem hans ca. 0-årige virke, der også omfatter et professo-<br />
rat på Kunstakademiets Arkitektskole. Claus Wohlert har været ansvarlig<br />
for de seneste års store renoveringsarbejder på museet i Humlebæk samt<br />
opførelsen af Udstillingshuset Kongernes Jelling såvel som udvidelse og<br />
nyindretning af Davids Samling i København, et nyt forhistorisk museum<br />
i Bahrain samt en række enfamiliehuse.<br />
Sammen har arkitekterne Wohlert drevet fælles tegnestue, hvor de i par-<br />
løb har stået for bl.a. Vejleå Kirke i Ishøj.<br />
D A G B O G<br />
7
Nationalmuseet udgav i 2006 fjerde og sidste<br />
bind af værket om den danske herregård,<br />
der belyser herregårdenes betydning<br />
for det danske samfunds udvikling. Udgivelsen<br />
er støttet af <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong>. Roeoptagning<br />
ved Vallø, moderne stordrift ved<br />
den gamle allé. Foto Roberto Fortuna.<br />
D A G B O G<br />
Center for Miljø- og jordbrugsmikrobiologi:<br />
CREAM – et VKR Centre of Excellence<br />
Under medvirken af miljøminister Connie Hedegaard blev det tredje<br />
forskningscenter under VKR Centres of Excellence-programmet indviet<br />
den 11. oktober på Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole. Center for<br />
Miljø- og Jordbrugsmikrobiologi, i kort form CREAM, skal i de kom-<br />
mende år forske i jordforureninger med organiske fremmedstoffer,<br />
f.eks. pesticider, olieprodukter, medicinrester etc. for med nyeste mikro-<br />
biologiske, biokemiske og kemiske analysemetoder helt ned på mikro-<br />
skala at forstå, hvordan fremmedstofferne nedbrydes, herunder også via<br />
hvilke, eventuelt skadelige, mellemprodukter, inden de udvaskes og ned-<br />
siver i drænvand og grundvand. CREAM er støttet med en bevilling på<br />
2 .000.000 kr., og centeret er oprettet på initiativ af <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong>. CREAM omfatter forskergrupper fra Landbohøjskolen,<br />
Danmarks Tekniske Universitet og Danmarks og Grønlands<br />
Geologiske Undersøgelser.<br />
Louisiana Museum for Moderne Kunst<br />
Louisiana Museum for Moderne Kunst i Humlebæk var efter stifteren<br />
Knud W. Jensens død i 2000 i risiko for at blive offer for sin egen succes<br />
som følge af rivende besøgsvækst og stor international bevågenhed.<br />
Bygningsmassen levede efterhånden hverken klimamæssigt eller med hensyn<br />
til sikkerhedsforanstaltninger op til det store besøgstal, og museets<br />
enestående anseelse, også uden for Danmarks grænser, var i farezonen<br />
– og dermed også museets evne til fortsat at tiltrække moderne kunst<br />
fra udenlandske museer. Museets nye ledelse satte derfor et omfattende<br />
renoveringsprogram i værk, som bl.a. modtog støtte fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> og <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> på i alt 2 .000.000<br />
kr. Hermed finansieredes den samlede renovering af museets Sydfløj fra<br />
19 1. Efter et næsten altomfattende, -årigt renoveringsprogram kunne<br />
Louisiana den 31. oktober fejre det færdige resultat og fremvise det bl.a.<br />
for de mange bidragsydere, der således har bidraget væsentligt til at fremtidssikre<br />
museets helt særlige position.<br />
Center for sørestaurering: CLEAR – et VKR Centre of Excellence<br />
Der har i mange år været gjort ofte omfattende forsøg på at restaurere de<br />
mange ferskvandssøer, som har lidt skade af menneskeskabte udledninger<br />
af næringssalte og miljøfremmede stoffer til ferskvandssystemerne, men
hidtil med varierende og ofte skuffende resultater. Den 30. november<br />
blev et nyt forskningscenter til forbedring af det videnskabelige grund-<br />
lag for sørestaurering gennem forskning i de komplekse samspil mellem<br />
biologiske og fysisk-kemiske processer indviet på Syddansk Universitet i<br />
Odense. Centret, der er døbt med akronymet CLEAR, er med en bevil-<br />
ling på 2 .000.000 kr. oprettet på initiativ af <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> RASMUS-<br />
SEN <strong>FONDEN</strong>. Lederen af CREAM, som samler forskere fra Syddansk<br />
Universitet, Københavns Universitet, Danmarks Miljøundersøgelser og<br />
Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelser, har bidraget til dette<br />
årsskrift med en særskilt artikel.<br />
Dagslys indfald på J.F. Willumsens museum i<br />
august 2006. Foto: Kjeld Juel Petersen.<br />
D A G B O G<br />
9
CLEAR<br />
Center for SøreStaurering<br />
0 C L E A R - C E N T E R F O R S Ø R E S TA U R E R I N G
AF FREDE Ø. ANDERSEN, KAJ SAND-JENSEN OG ERIK JEPPESEN<br />
Frede Østergaard Andersen (f. 1947), kan-<br />
didat fra Københavns Universitet 1974. I<br />
1975 ansat ved Biologisk Institut, Syddansk<br />
Universitet – Odense, i dag lektor i akvatisk<br />
økologi samme sted. Flere længere forsknings-<br />
ophold i udlandet. Forskningsleder for CLEAR-centeret.<br />
Kaj Sand-Jensen (f. 1950), kandidat fra<br />
Københavns Universitet 1975, lektor i fersk-<br />
vandsbiologi ved Københavns Universitet og<br />
i 1987 udnævnt til professor i planters økologi<br />
og fysiologi ved Aarhus Universitet. Siden<br />
1998 professor i ferskvandsbiologi ved Biologisk Institut, Køben-<br />
havns Universitet. Forskningsophold i USA og Spanien. Medlem<br />
af Danmarks Naturvidenskabelige Akademi og Det Kongelige<br />
Videnskabernes Selskab.<br />
Erik Jeppesen (f. 1951), kandidat fra Køben-<br />
havns Universitet 1978. Seniorstipendiat ved<br />
Københavns Universitet og siden 1984 ansat<br />
som seniorforsker ved Danmarks Miljøun-<br />
dersøgelser. Forskningsprofessor ved DMU<br />
og Aarhus Universitet siden 2002 og adjungeret professor ved<br />
Chinese Academy of Sciences, Wuhan siden 2004. Flere kortere<br />
forskningsophold i udlandet.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> har i 2006<br />
doneret 25.000.000 kr. til Center for Sørestaurering, hvis<br />
styregruppe ledes af lektor Frede Østergaard Andersen.<br />
Centeret har deltagelse af forskergrupper fra Syddansk<br />
Universitet, Københavns Universitet, Danmarks Miljø-<br />
undersøgelser og Danmarks og Grønlands Geologiske<br />
Undersøgelser. Centeret samler nogle af de bedste danske<br />
ferskvandsforskere i en fagligt tværgående indsats for at<br />
forbedre det videnskabelige grundlag for sørestaurering<br />
gennem forskning i de komplekse samspil mellem biologiske<br />
og fysisk-kemiske processer. De deltagende institutioner<br />
besidder kompetencer inden for emnerne biologisk<br />
struktur og dynamik i søer, næringssaltes kemi i søvand<br />
og søbund, vandplanters udbredelse og funktion i søer,<br />
vandbalancer og grundvandsstrømning samt matematisk<br />
modellering. Desuden inddrages forskere med supplerende<br />
kompetencer. Arbejdet vil i første omgang blive organiseret<br />
omkring fem ‘værkstedssøer’: Frederiksborg Slotssø,<br />
Væng Sø og Hampen Sø i Vejle Amt, Nordborg Sø på<br />
Als og Tvorup Hul i Thy, som repræsenterer nogle af<br />
de danske søtyper, hvor restaureringsbehovet er størst.<br />
Mindre intensive studier vil samle op på erfaringer fra<br />
andre restaureringsindgreb og sætte ind med supplerende<br />
undersøgelser. Den mest centrale forskningsopgave bliver<br />
at belyse, hvordan forskellige typer af indgreb påvirker de<br />
interne processer i søerne, samt at gennemføre forsøg, der<br />
kan vise veje til vellykkede restaureringsindgreb.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1
Om sommeren kan blågrønalger (også kal-<br />
det cyanobakterier) danne ’vandblomst’ i<br />
de meget næringsrige søer. Blågrønalgerne<br />
indeholder gasvakuoler, som får dem til<br />
at flyde i vandoverfladen som et lag grøn<br />
maling. Disse alger har en række uønskede<br />
effekter: de kan være giftige, de giver me-<br />
get høje pH-værdier i vandet, de kan binde<br />
atmosfærisk kvælstof, de skygger under-<br />
vandsplanterne bort, og der kan være et<br />
stort iltforbrug og lugtgener ved deres for-<br />
rådnelse. Foto: Martin Søndergaard.<br />
Søernes aktuelle tilstand<br />
Mange danske søer er grønne og uklare på grund af for stor algevækst<br />
som følge af for mange næringsstoffer. Selv om tilførslen af næringsstof-<br />
fer fra byer, industrier og landbruget er reduceret de senere årtier, er de<br />
fleste af søerne forsat grønne, og dette problem har vist sig at være ved-<br />
varende og forklares med frigivelse af især fosfat fra søbunden om som-<br />
meren. Denne interne gødningsproces kaldes ’intern fosforbelastning’ og<br />
skyldes, at fosfat, der er bundet til jern i søbunden, bliver frigivet, når<br />
iltkoncentrationen ved bunden falder om sommeren, og jernet opløses.<br />
Fosfaten stimulerer opblomstring af alger i vandet. I løbet af sommeren<br />
og om efteråret synker algerne til bunds, hvor de nedbrydes, og fosfaten<br />
igen frigives til fornyet brug det næste år. Mange søer har en ringe vand-<br />
gennemstrømning om sommeren, og derfor skylles næringsstofferne kun<br />
langsomt ud med afløbet. I disse søer kan dette uheldige interne kredsløb<br />
fortsætte i årtier.<br />
2 C L E A R - C E N T E R F O R S Ø R E S TA U R E R I N G<br />
Andre danske søer modtager stadig for store mængder af næringsstof-<br />
fer gennem tilløbene, og det første skridt hen mod en bedre tilstand vil<br />
naturligvis være at nedsætte tilførslerne. En tredje gruppe søers uklare<br />
tilstand forstærkes trods reducerede næringsmængder af en uhensigts-<br />
mæssig fiskesammensætning. Rovfisk som gedde har dårlige livsbetingel-<br />
ser i uklart vand, hvorimod fisk som brasen og skalle, der æder dyre-<br />
plankton, har gode betingelser og kommer måske derfor til at dominere<br />
fiskebestanden. Når det sker, bliver der for lidt dyreplankton til at æde
planteplanktonet med fortsat grønne søer til følge. Desuden roder brasen<br />
og skalle op i bunden, når de søger føde dér, og det betyder flere nærings-<br />
stoffer og mere suspenderet stof i vandet. En fjerde type danske søer har<br />
fra naturens hånd været fattige på næringsstoffer, fordi de ligger i områder<br />
med sandjord omgivet af næringsfattige heder, nåleskove eller klitter. De<br />
næringsfattige søer har haft klart vand og en vegetation domineret af små<br />
vandplanter med korte stive blade siddende i en roset umiddelbart over<br />
bunden, deraf navnet rosetplanter. Karaktérplanten er den smukke Tve-<br />
pibet Lobelie med blå blomster, der sidder på lange blomsterskafter højt<br />
over bunden. Mange af Lobelie-søerne er nu i en dårlig tilstand, fordi de<br />
modtager for store mængder næringssalte via grundvand, overfladevand<br />
eller nedbør. Resultatet bliver øget algevækst, udvikling af trådalger på ro-<br />
setplanternes blade og indvandring af store vandplanter; alt dette bidrager<br />
til at skygge og ødelægge levevilkårene for rosetplanterne. Algetilvækst<br />
bidrager også til ophobning af organisk stof (mudder) i søbunden i en<br />
grad, så de små rosetplanter får problemer med at trives.<br />
Restaureringsbehov<br />
Både i Danmark og i udlandet har man gennem mange år forsøgt at<br />
restaurere forurenede søer, men de fleste restaureringer har ikke været<br />
langtidsholdbare. Desværre findes der endnu ikke tilstrækkelig viden om,<br />
hvorledes de forskellige metoder griber ind i søernes komplicerede bio-<br />
Rosetplanten Tvepibet Lobelie (med blå/<br />
lyseblå blomster) er karaktérplante for næ-<br />
ringsfattige søer med klart vand. I denne sø<br />
har øget tilførsel af næringsstoffer betydet,<br />
at alger vokser på plantens blade, at orga-<br />
nisk stof har hobet sig op på bunden, og<br />
at tagrørene (i baggrunden) breder sig ud<br />
i søen. Rosetplanternes vækst er således<br />
truet af skygning og dårlige vækstforhold i<br />
søbunden. Foto: Frede Ø. Andersen.<br />
logiske og kemiske kredsløb. Det er netop formålet med det nye Center Foto: Biopix<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
3
Danmarks dybeste sø, Furesø (38 m dyb),<br />
havde for 100 år siden klart vand med en<br />
meget artsrig bestand af større under-<br />
vandsvandplanter (i alt 35 arter) foruden et<br />
alsidigt dyreliv. Siden er søen blevet forure-<br />
net med fosfor, i takt med at befolkningen<br />
i søens opland voksede. Konkret blev van-<br />
dets klarhed (sigtdybden) mere end halve-<br />
ret pga. algevækst, hvilket medførte tilba-<br />
gegang af undervandsvandplanterne. Efter<br />
at belastningen med fosfor til søen blev<br />
nedsat i 1975, er vandets klarhed forbedret,<br />
og undervandsplanternes dybdeudbredelse<br />
er forøget, men 11 arter mangler stadig, og<br />
planternes indbyrdes hyppighed er ikke som<br />
før (øverste delfigur). Det skyldes muligvis,<br />
at søbunden er blevet mere næringsrig, og<br />
at indvandring og spredning af arterne sker<br />
meget langsomt, da planterne også er for-<br />
svundet fra andre søer i nærheden af Fure-<br />
sø. Mange arter af snegle, muslinger og in-<br />
sekter er desuden forsvundet fra søen. For<br />
at genskabe det alsidige plante- og dyreliv<br />
i søen indledte man i 2003 et restaurerings-<br />
projekt med opfiskning af dyreplankton-<br />
ædende fisk og tilførsel af ilt til den dybeste<br />
del af søen for at nedsætte fosforfrigivelsen<br />
fra bunden. Til trods for dette har myndig-<br />
hederne i sommeren 2006 måttet fraråde<br />
badning i søen pga. af blågrønalger. Grafik<br />
modificeret efter Kaj Sand-Jensen.<br />
ANTAL ARTER AF VANDPLANTER<br />
SIGTDYBDE (M)<br />
FOSFORBELASTNING (TONS PR. ÅR)<br />
C L E A R - C E N T E R F O R S Ø R E S TA U R E R I N G<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
1900 1920 1940 1960 1980 2000<br />
1900 1920 1940 1960 1980 2000<br />
Kloakering og WC<br />
Fosforholdige<br />
vaskemidler<br />
Langskudsplanter (store)<br />
Langskudsplanter (små)<br />
Kransnålalger<br />
Grønalger<br />
Mosser<br />
Aflastning og<br />
rensning<br />
0<br />
1900 1920 1940 1960 1980 2000<br />
ÅR
for Sørestaurering (CLEAR) at tilvejebringe en meget bedre forståelse<br />
af mekanismerne bag søernes biologiske og kemiske kredsløb og på den<br />
baggrund at udvikle bedre restaureringsmetoder. Dernæst er målet at<br />
opnå nuanceret viden om, under hvilke forhold de forskellige metoder er<br />
mest hensigtsmæssige. Centeret vil sætte fokus på to typer af søer, der har<br />
særlige behov for restaurering, nemlig: 1) de meget næringsrige og uklare<br />
søer og 2) tidligere næringsfattige søer, som nu er blevet så næringsrige,<br />
at det truer den enestående plantevækst.<br />
Metoder<br />
Centerets undersøgelser vil både omfatte laboratoriestudier og studier i<br />
søer under naturlige forhold, der er eller vil blive restaureret. To af de fem<br />
’værkstedssøer’ vil få tilsat aluminium, som skal bryde den årligt tilbage-<br />
vendende interne belastning med fosfor. Ved tilsætning af f.eks. alumini-<br />
umklorid til søvandet hydrolyseres det og danner hvide snefnuglignende<br />
udfældninger, der synker mod bunden. Udfældningerne binder det oplø-<br />
ste fosfat i søvandet, som bringes med ned på søbundens overflade, hvor ud-<br />
fældningerne derefter danner en barriere for frigivelse af fosfat fra søbunden.<br />
Den meget næringsrige sø har kraftig alge-<br />
vækst, ofte af blågrønalger, om sommeren.<br />
Det uklare vand skygger undervandsplan-<br />
terne bort. Langs bredden vokser tagrørene<br />
tæt og højt. Foto: Frede Ø. Andersen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N
Prøvetagning af søbunden i Frederiksborg<br />
Slotssø, som er blevet behandlet med alumi-<br />
nium i 2005, og hvor der er sket en opfisk-<br />
ning for at øge græsningen på planteplank-<br />
tonet. Søen er en af CLEAR’s værkstedssøer.<br />
Foto: Henning S. Jensen.<br />
6 C L E A R - C E N T E R F O R S Ø R E S TA U R E R I N G<br />
En række spørgsmål bør imidlertid afklares for at vurdere metoden. Hvor<br />
længe holder behandlingen, hvor hurtigt begraves aluminium i søbunden,<br />
i hvilke typer af søer kan behandlingen bruges, og hvilke andre stoffer i<br />
vandet kan påvirke effekten af aluminium? I to søer (hvoraf den ene også<br />
behandles med aluminium) vil fisk, der æder dyreplankton, blive fjernet,<br />
og der vil blive udsat rovfisk, således at græsningen på algerne forøges.<br />
Denne metode indebærer altså en manipulering af fødekæden.<br />
Om aluminiums giftighed<br />
Ved tilsætning af f.eks. aluminiumklorid til søvandet hydrolyseres det og<br />
danner hvide snefnuglignende udfældninger, der synker mod bunden.<br />
Udfældningerne binder det opløste fosfat i søvandet, som bringes med<br />
ned på søbundens overflade, hvor udfældningerne derefter danner en bar-<br />
riere for frigivelse af fosfat fra søbunden. Ved pH-værdier mellem ,
og 9 går aluminium ikke i opløsning igen, og det optages derfor ikke af<br />
organismerne. Undersøgelser i søer, der har fået tilført aluminium, har da<br />
heller ikke vist forhøjede koncentrationer af aluminium i fisk og smådyr.<br />
Faktisk har vi observeret, at dansemyglarver laver gange i udfældningerne<br />
i søbunden.<br />
I de tidligere næringsfattige søer er problematikken noget anderledes.<br />
Målet er her er at retablere eller standse tilbagegangen af de sjældne,<br />
udrydningstruede og for søerne vigtige rosetplantearter. Rosetplanterne<br />
spiller nemlig en afgørende rolle for at tilbageholde næringsstoffer i sø-<br />
bunden. Derfor vil det være vigtigt at forstå grundene til deres tilbage-<br />
gang i søerne. Skyldes det skygning fra algerne i vandet og på bladene,<br />
dårlig ilttransport til rødderne eller det større iltforbrug af det organiske<br />
stof i søbunden? Og vil rosetplanterne spire frem fra frø i søbunden, hvis<br />
man fjerner det organiske lag i overfladen af søbunden? Dette vil eksperi-<br />
mentelt blive undersøgt i en af søerne.<br />
Dernæst er transportvejene for næringsstoffer til denne søtype dårligt<br />
kendte. Formodentlig er tilførslen af næringsstoffer til søerne med grund-<br />
vand vigtig, men denne er ikke tidligere blevet målt i Danmark. Centeret<br />
vil derfor studere de forskellige mulige kilder til næringsstoffer, herunder<br />
via grundvandet, men også undersøge, hvorledes næringsindholdet æn-<br />
dres ved forskellig udnyttelse af arealerne omkring søen, og når grund-<br />
vandet siver igennem den bevoksede søbund. En del af restaureringen<br />
af disse søer kan måske derfor komme til at bestå i etablering af særligt<br />
beskyttede zoner omkring søerne.<br />
Overordnede sammenhænge<br />
Alle restaureringsmetoders formål er at få nedbragt algeproduktionen i<br />
vandet, da en mindre produktion vil nedsætte udsynkningen af organisk<br />
stof fra vandet til søbunden, og iltforholdene vil derfor kunne forbed-<br />
res. For at kunne følge sådanne mulige ændringer vil vi etablere selvre-<br />
gistrerende målestationer, der løbende kan måle ilt, temperatur, lys og<br />
andre forhold i søerne og dermed give mulighed for at sammenligne de<br />
forskellige restaureringsmetoders indflydelse på iltstofskiftet i søerne.<br />
Fødekæden mellem planterne, dyrene og bakterierne vil også ændre sig<br />
ved restaurering, men samtidig vil der være et feedback fra selve fødekæ-<br />
den på kredsløbet af næringsstoffer. Derfor vil det være vigtigt også at<br />
-1<br />
P conc. (mg L)<br />
2.0<br />
1.8<br />
1.6<br />
1.4<br />
1.2<br />
1.0<br />
0.8<br />
0.6<br />
0.4<br />
0.2<br />
0.0<br />
Fødekæden i en sø. Fra venstre mod højre<br />
ses planteplankton (alger), dyreplankton,<br />
dyreplanktonædende fisk og til sidst rov-<br />
fisk. Ved biomanipulation opfiskes de dyre-<br />
planktonædende fisk, og der udsættes evt.<br />
flere rovfisk, således at dyreplanktonets<br />
græsning på planteplanktonet forøges, og<br />
vandet bliver klarere. Grafik: Peter Stæhr,<br />
Danmarks Miljøundersøgelser.<br />
2000<br />
Al addition<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
TP<br />
DIP<br />
Grafen viser det vekslende indhold af total-<br />
fosfor (TP) og opløst fosfat (DIP) i søvandet<br />
i Sønderby Sø på Fyn. Den blev restaureret<br />
ved tilsætning af aluminium i oktober 2001,<br />
hvorved indholdet straks faldt med 97%,<br />
fordi opløst fosfat blev bundet til aluminium<br />
og ført ned til søbunden. Der ses imidlertid<br />
langsomt stigende fosforkoncentrationer<br />
i årene derefter. Af hensyn til fremtidige<br />
sørestaureringer er det vigtigt at finde ud,<br />
hvad denne stigning skyldes. Grafik: Peter<br />
Stæhr, Danmarks Miljøundersøgelser.<br />
2005<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
7
Lysintensitet<br />
(µmol Kv m-2 s-1 )<br />
%O 2 Vind (m s -1 ) T(°C)<br />
1350<br />
1100<br />
850<br />
600<br />
350<br />
100<br />
17.8<br />
17.6<br />
17.4<br />
17.2<br />
17.0<br />
16.8<br />
10<br />
Målebøje på en sø. På bøjen sidder der instrumenter,<br />
der i luften måler vindens hastighed<br />
og retning, luftfugtighed og temperatur,<br />
og i vandet måler temperatur, lys<br />
og iltkoncentration. Målingerne foretages<br />
med stor hyppighed og gemmes i en datalogger.<br />
Graferne viser, hvorledes disse<br />
parametre kan variere i løbet af et døgn.<br />
Resultaterne kan bruges til at beregne søens<br />
fotosyntese og respiration. I forbindelse<br />
med sørestaurering er det vigtigt at vide,<br />
hvorledes disse processer ændrer sig. Derfor<br />
vil der blive udsat målebøjer i tre af værkstedssøerne.<br />
Grafik: Peter Stæhr.<br />
5<br />
0<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
Overflade<br />
0.3 m<br />
0.8 m<br />
2.5 m<br />
1 m<br />
2 m<br />
3 m<br />
4 m<br />
03 06 09 12<br />
Timer<br />
15 18 21<br />
følge ændringer i fødekædernes opbygning i værkstedssøerne såvel som<br />
koblingen mellem processerne i vandet og i søbunden.<br />
Et af målene med sørestaurering er at genskabe undervandsvegetationen,<br />
da denne har vist sig at have en lang række positive effekter på søernes<br />
tilstand, såsom binding af næringsstoffer, formindsket ophvirvling af par-<br />
tikler og skjul for dyreplankton, rovfisk og smådyr. Planterne medvirker<br />
både direkte og indirekte til, at vandet bliver klarere, så derfor vil det<br />
være vigtigt at studere etableringen af vandplanter i forbindelse med<br />
restaureringen.<br />
C L E A R - C E N T E R F O R S Ø R E S TA U R E R I N G<br />
Da søbunden kan tilbageholde, men også frigive betydelige mængder af<br />
næringsstoffer, vil der blive gennemført detaljerede kemiske undersøgelser<br />
af næringsstoffer og deres bindingsformer i værkstedssøernes bund.<br />
Nyere forskning peger på betydningen af biologiske samspil mellem bund<br />
og vand for vandets klarhed og mulighederne for skift mellem den klarvandede<br />
og uklare tilstand i lavvandede søer. Centeret vil foretage detaljerede<br />
studier af disse samspil. De samme målemetoder vil i videst mulige
Det er gennem en årrække blevet undersøgt, hvordan bl.a. ud-<br />
sætning af geddeyngel kan bruges som biomanipulationsredskab<br />
til genopretning af næringsstofbelastede søer. Foto: Biopix.<br />
omfang blive anvendt, så måleresultater fra søerne kan<br />
sammenlignes og danne grundlag for opbygning af<br />
økologiske modeller. Det gælder teoretiske såvel som<br />
simple empiriske og komplekse dynamiske modeller.<br />
Målet er at kunne udvikle modeller af ’hvad-hvis-ty-<br />
pen’, der skal kunne anvendes til at forudsige tilstanden<br />
i en sø, hvis og når der iværksættes en bestemt type<br />
restaurering.<br />
Tværfaglig forskning<br />
For at kunne undersøge de komplekse biologiske og<br />
kemiske sammenhænge i søerne er det nødvendigt at<br />
arbejde tværfagligt. Derfor har CLEAR sikret eksper-<br />
tise i: biologi, økologi, biogeokemi, hydrogeologi, nu-<br />
merisk modellering og statistik. Centeret har deltagelse<br />
af forskningsgrupper ved Biologisk Institut på Syd-<br />
dansk Universitet, Ferskvandsbiologisk Laboratorium<br />
og Geologisk Institut på Københavns Universitet, Afd.<br />
for Ferskvandsøkologi på Danmarks Miljøundersøgel-<br />
ser, og Afd. for Hydrologi på Danmarks og Grønlands<br />
Geologiske Undersøgelse.<br />
Der er i Danmark en lang tradition for undersøgelser af<br />
de ferske vande, og der findes derfor forskningsgrup-<br />
per, der har en høj international status. Gennem årtier<br />
er der i Danmark indsamlet data fra søerne via et na-<br />
tionalt overvågningsprogram. Data der giver en vigtig<br />
viden om naturlige variationer og ændringer over tid.<br />
Informationerne er lagret i en stor database, der gør<br />
det muligt at foretage sammenligninger og endelig at<br />
danne baggrund for vurdering af udviklingen i ikke-<br />
restaurerede søer, f.eks. som følge af klimaændringer.<br />
Den meget lange tradition for undersøgelser af danske<br />
søer har etableret tidsserier for udviklingen i nogle af<br />
søerne. Derfor kan vi for eksempel sammenholde ud-<br />
viklingen i Furesøs tilstand med søens forureningshi-<br />
storie over de sidste hundrede år, men desuden også<br />
med de seneste års forsøg på at restaurere søen. Der<br />
er således i Danmark en enestående baggrund for at<br />
studere restaurering af søer.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
9
6 0 P Å T R O D S O G F O R D I<br />
På trods<br />
og fordi<br />
AF BJARNE LENAU HENRIKSEN<br />
Bjarne Lenau Henriksen, (f.1948) cand.teol. 1975, har arbejdet i Kir-<br />
kens Korshær siden 1968 først som frivillig medarbejder, fra 1974 – 1979<br />
derefter som præst og leder af Sct. Nicolai Tjenesten, sogne- og korshærspræst<br />
i Maria Kirke i Istedgade og leder af Mariatjenesten fra 1979 – 1986.<br />
Blev i 1987 udnævnt til generalsekretær for landsorganisationen Kirkens<br />
Korshær og sognepræst ved Hellig Kors Kirke i København.<br />
Kirkens Korshær og Frelsens Hær er blandt de højt respekterede frivillige<br />
organisationer i Danmark, der i flere generationer har støttet samfundets<br />
marginaliserede grupper. Selv om samfundet tilsyneladende i disse år bliver<br />
rigere, konstaterer organisationerne, at behovet for deres indsats ikke reduceres.<br />
Tværtimod kommer nye grupper til, grupper der adskiller sig ved ikke<br />
at være præget af hjemløshed, misbrug eller kriminalitet. I de frivillige organisationer<br />
er begrebet ’grå fattigdom’ nu alment kendt og beskriver grupper,<br />
der hidtil har kunnet svare enhver sit, men som nu må søge økonomisk hjælp<br />
hos hjælpeorganisationerne. <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
og VELUx <strong>FONDEN</strong> har doneret op mod 15.000.000 kr. til de to organisationer<br />
over en længere årrække. Senest har Kirkens Korshær modtaget<br />
500.000 kr. til værestedet på Christianshavn og Frelsens Hær har modtaget<br />
2.100.000 kr. til renovering af taget på Baggersmindelejren ved Dragør.
Kirkens Korshær startede efter inspiration fra England i København i 1912, i 1918 Århus og 1924 i Ålborg. Opgaverne spænder fra varme-<br />
stuer til herberger, omsorgsarbejde blandt misbrugere og hjemløse og til genbrugsbutikker. Her foregår et uformelt integrationsarbejde<br />
blandt andet i butikken på Nørrebro, hvor 30 kvinder efter måske mange år i flygtningelejre nu styrkes i kontakten med det omgivende<br />
samfund. Foto: S.P. Sørensen.<br />
Det menneskeliv, der udfolder sig i organisationer som<br />
Kirkens Korshær og Frelsens Hær rundt om i landet,<br />
er præget af tilværelsens mørke sider. Det gælder livet<br />
på dag- og natvarmestuerne og værestederne, på her-<br />
bergerne for hjemløse, i bofællesskaberne for løsladte<br />
fanger, for psykisk syge, stofmisbrugere, for hjemløse<br />
alkoholikere, i Mariatjenesten på Vesterbro i Køben-<br />
havn, i Sct. Nicolai Tjenesten, i Arresthustjenesten, på<br />
sommerlejrene for ubemidlede forsørgere: alle steder<br />
fortæller om et liv, der ligger langt uden for den danske<br />
normalitetsstandard, hvad smerte, lidelse og elendig-<br />
hed angår. Men samtidig fortælles der om, at dette liv<br />
sammen med samfundets udstødte og marginaliserede<br />
mennesker er værd at være sammen med, dag ud og dag<br />
ind, år ud og år ind. På trods af og fordi:<br />
På trods af meningsløsheden i det enkelte menneskes<br />
liv. Den fylder undertiden alt for meget og giver ikke<br />
rum for andet end fortsat nedtur. Den er svær at trænge<br />
ind i og at ændre. Men man kan følges med den en mil<br />
eller to, så den ikke er helt alene. Vi skal kunne følges<br />
med det andet menneskes meningsløshed. Selv om det<br />
er hårdt.<br />
På trods af den samfundsmæssige udvikling, der fast-<br />
holder de elendigste i elendigheden og skaber rige ud-<br />
viklingsmuligheder for ny elendighed. De politiske og<br />
folkelige holdninger gavner de stærke og tilsidesætter<br />
de svage. I praksis er der fuld gang i produktionen af<br />
nye svage, som står parat til at overtage de svagestes<br />
position, når de er forsvundet ud af virkeligheden.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
6 1
På trods af et mere og mere kommercialiseret men-<br />
neskesyn, der sætter det dyrebare menneskeliv på ud-<br />
salg. Noget for noget, hedder det. Ingen milde gaver<br />
og venlig forståelse. Du er til salg for det, du kan. Kan<br />
du ikke noget, er der ingen, der vil købe dig.<br />
På trods af den håndfaste håbløshed med de utallige<br />
fraværende fremtidsperspektiver for de fattige, svage og<br />
udstødte, som er blevet en etableret gruppe i det dan-<br />
ske velfærdssamfund.<br />
På trods af den daglige oplevelse af afmagt, som er så<br />
kraftig, at man ikke kan gøre andet end at læne sig op<br />
ad den for at se, hvor meget den kan holde til.<br />
Fordi det altid giver mening at mødes, når mennesker<br />
vil fortælle hinanden, at livet er livet værd på trods af<br />
tvivl og smerte. Dette møde skal ikke give dokumenterbare<br />
resultater, så man lettere kan søge offentlige midler<br />
til fortsat livsindholdsskabende nærvær. Det skal<br />
bare være der, opleves, føles og tros.<br />
Fordi det altid giver mening at være sammen, spise<br />
sammen, le sammen, græde sammen, tale sammen, lytte<br />
sammen, gøre noget sammen, være mennesker sammen.<br />
Banalt måske? Joh, men mennesker kan overleve<br />
på det. Man kan dø af ikke at have et menneske at smile<br />
til eller græde hos.<br />
Fordi det er livsnødvendigt for mennesket at have et<br />
andet menneske at sige god dag til og farvel til, og som<br />
kender en ved navn og som kan sige til en: ”Hvor er<br />
det lang tid siden! Jeg har tænkt på dig”. Der går nødvendighed<br />
i samværet. Vi kan ikke uden hinanden. Vi er<br />
afhængige af hinanden.<br />
Fordi hvert eneste menneske er agtelse værd. Uanset<br />
fejl, mangler og nederlag. Den gensidige agtelse løfter<br />
6 2 P Å T R O D S O G F O R D I<br />
vore liv op på et plan, hvor vi kan se ud over håbløshedens<br />
mørke og hente lyset så meget ind, at vi kan se<br />
hinanden som dem, vi også er.<br />
Fordi vi alle har længsler og drømme, som for det meste<br />
ligner hinanden: længslen efter kærlighed, drømmen<br />
om tryghed. Intet er større, mærkeligere og mere overvældende<br />
end virkeligheden. Vi skal ikke længes væk fra<br />
den eller drømme os ud af den. Tværtimod skal vi længes<br />
og drømme os ind i virkeligheden. Mens vi gør det,<br />
skal vi tro på, at hjælp er et svar på den ubetingede værdi,<br />
ethvert menneske har. Denne ubetingede værdi kan<br />
man ikke forhandle om eller handle med. Den kommer<br />
fra Gud selv. Livet er Hans værk. Han vedkender sig det<br />
helt ud i hjælpeløshedens afmagt. Det er dér, vi møder<br />
Ham. Det er en troskendsgerning, der ligger dybt inde<br />
i vort sociale engagement.<br />
Håbet<br />
Når man færdes i Kirkens Korshær og Frelsens Hær<br />
kommer man uvilkårligt til at håbe håndgribeligt, længes<br />
med indædt tålmodighed og vente med vedholdenhed.<br />
For livet er i dag. Det er døden også. Men vi håber<br />
sammen og forsøger at give dagen i dag den dybde,<br />
enhver dag skal have, fordi den måske viser sig at være<br />
den sidste. Håbet er godt, og håbet gør godt ved at<br />
skabe liv her og nu, og det henter den fremtid, som<br />
måske aldrig bliver til noget. Håbet er til at føle på og<br />
til at føle med. Håbet findes i mange størrelser. Et lille<br />
bitte håb kan ende med at blive dagens store glæde.<br />
I håbet ligger kimen til oprøret mod meningsløsheden.<br />
Håbet indeholder protesten mod enhver form for nedgørelse,<br />
undertrykkelse og ødelæggelse af menneskelivet.<br />
Håbet går positivt ind og bliver i det foragtede<br />
og forkastede menneskeliv og synliggør det som det, vi<br />
tror på, det er: Guds elskede skaberværk. Håbet bruger<br />
helst ikke mange store ord. Det opererer derimod ved<br />
sit konkrete, fysiske nærvær.
Kirkens Korshær har i dag knapt 400 ansatte og op mod 6.000 frivillige fordelt over hele landet. Blandt andet tilbyder Kirkens Korshær via<br />
Sct. Nikolaj Tjenestens 350 frivillige og 70 præster anonyme samtaler alle ugens dage til kl. 3 om natten. Foto: S.P. Sørensen.<br />
Agtelsen<br />
Denne væren til stede sammen med det foragtede og<br />
udstødte liv er en anerkendelse af dets værdighed, af<br />
dets legitimitet blandt mennesker. Det daglige nærvær<br />
er et udtryk for agtelse af selv det tilsyneladende mest<br />
håbløse liv. Derfor: der er intet menneskeliv, der er<br />
fremmed for håbet.<br />
Håbet tør risikere selv at blive mistænkeliggjort og kri-<br />
minaliseret, når det stiller sig ved siden af det ilde- og<br />
uglesete menneskeliv. Det er noget, der mærkes i tider,<br />
hvor dele af befolkningen i stigende grad er bange for<br />
det anderledes, det fremmede og uforståelige. Én ting<br />
er, at nogle mennesker er bange for narkomaner og<br />
flygtninge. Men man bør være mere bange for et sam-<br />
fund, der ikke vil have plads til dem. Man bør være end-<br />
nu mere bange for et samfund, der ikke vil give plads til<br />
de mennesker, der hjælper dem. Nimby-effekten (not<br />
in my backyard) er udbredt. De udstødte skal helst kun<br />
agere i TV og ikke på virkelighedens synlige gadeplan.<br />
Mangfoldigheden<br />
Storbyer, mindre byer og småbyer rundt omkring i det<br />
danske land får udvidet deres verdenshorisont i disse<br />
år. Mennesker med andre religioner, kulturer og natio-<br />
naliteter kommer til os med al deres anderledeshed og<br />
med håbet om at få lov til at blive selvstændige, men<br />
integrerede mennesker i det danske samfund. Et sådant<br />
møde er aldrig problemfrit, men det behøvede nok ikke<br />
at blive så konfliktfyldt, som det er lykkedes at gøre det<br />
i dansk sammenhæng.<br />
Vi synes, det er lykkedes Danmark at integrere ”de<br />
fremmede” rigtig godt på bunden af samfundet. Ikke<br />
alene er der et hav af undersøgelser med store stati-<br />
stikker, som fortæller os om den sociale elendigheds<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
6 3
På Østerbro i København udfolder der sig<br />
en bred vifte af aktiviteter i Frelsens Hærs<br />
renoverede lokaler. Her ses mor/barngrup-<br />
pe i foredrags- og kirkesalen. Frelsens Hær<br />
etablerede sig i Danmark i 1887, og der er<br />
stadig stort behov for organisationens ar-<br />
bejde. Op til julen 2005 fordelte Frelsens<br />
Hær 3.200.000 kr. til 6.000 trængende fami-<br />
lier. Foto: Bent Dahl Jensen.<br />
6 P Å T R O D S O G F O R D I<br />
grænseoverskridende kraft. Det er som om, de værste sociale problemer<br />
koncentreres blandt de fremmede. Arbejdsløshed, kriminalitet, isolation<br />
og flerdobbelt udstødelse er åbenlyse livsvilkår for mange mennesker med<br />
anden etnisk baggrund end dansk.<br />
Kernen<br />
Vi har en årelang tradition for at mødes med mennesker med anden<br />
etnisk baggrund end dansk og med anden trosmæssig baggrund end kri-<br />
stendommen. Vi tager imod nødstedte mennesker uanset deres etnicitet.<br />
Hjælpen er i begyndelsen meget praktisk betonet, men den udvikler sig<br />
hurtigt til meget mere, hvor der dannes netværk og skabes rammer om<br />
et fællesskab, som den enkelte føler sig tryg i og udvikler sig i. Man lærer<br />
dansk, rejser på sommerlejr, tager på ture, mødes til syning og en række<br />
andre aktiviteter.<br />
I Kirkens Korshærs lille multikulturelle Genbrugscafé i Blågårdsgade på<br />
indre Nørrebro i København mødes over 30 kvinder fra Tyrkiet, Afgha-<br />
nistan, Marokko, Iran, Irak, Palæstina, Jordan, Libyen og Syrien. Mange<br />
er flygtninge, som er vokset op og har boet i flygtningelejre hele deres<br />
liv. De lever isoleret og tør ikke bevæge sig uden for deres kendte ram-<br />
mer. For sådan er de opdraget i flygtningelejren: man bliver inden for<br />
grænserne og går ikke uden for! Selv om de nu bor lovligt i Danmark,<br />
lever de, som om de stadigvæk er flygtninge. Deres liv er præget af en ind-<br />
groet angst, som følger dem alle steder. Men de fortæller om deres håb,
håbet for deres børn og børnebørn. Deres håb rækker alligevel fremad.<br />
Genbrugscaféen er deres mødested, hvor de fungerer som butiksfrivillige<br />
og er sammen og støtter hinanden. Det kan åbne og sætte gang i deres<br />
lukkede tilværelse.<br />
På en række af vore varmestuer og herberger møder vi stadig flere mænd<br />
med anden etnisk baggrund end dansk. De er typisk ikke bare udstødte af<br />
det danske samfund, men også udelukket fra deres eget netværk. Mange<br />
er alvorligt psykisk syge, de har umenneskelige livserfaringer og tortur<br />
bag sig. De har et kolossalt behov for fundamental omsorg.<br />
I de kommende år skal vi intensivere vores indsigt i en verden, som nok er<br />
os fremmed, men som aldrig kan være os uvedkommende. Den ligeværdi-<br />
ge dialog er kernen i mødet. Den standser ikke, fordi der er dele af denne<br />
fremmede verden, hvis adfærd og holdninger vi må tage afstand fra.<br />
At mødes ansigt til ansigt er ikke altid det værste, der kan ske mellem<br />
mennesker. Når vi ser direkte på hinanden, kan usikkerhed, myter og<br />
fordomme smuldre. Vi er med til at fremme integrationen, når vi byder<br />
mennesker fra en helt anden verden velkommen i vort fællesskab. Selv<br />
bliver vi berigede af dette møde. Midt i alt det uoverskuelige, vanskelige<br />
og tilsyneladende uforståelige er det vigtigt at holde fast i, at mennesker<br />
kan berige hinanden med al hinandens forskellighed. Vi skal ikke stille os<br />
på angstens side, men på tilliden og håbets side! Jo mere vi tror på os selv,<br />
desto mere tillid viser vi andre.<br />
I den nyrenoverede Baggersmindelejr ved<br />
Dragør kan Frelsens Hær nu tilbyde som-<br />
merferieophold for børnefamilier omfat-<br />
tet af ”grå fattigdom”. Foto: Bent Dahl<br />
Jensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
6
Lavthængende kontanthjælpsloft<br />
De svage, de udsatte, de fattige, de udstødte får ingen<br />
del i den velfærdsreform, som de velstillede danskere<br />
er så optaget af. Velfærdsreformens målgrupper er i vid<br />
udstrækning almindelige normaldanskere, som lever et<br />
trygt liv. I det af regeringen nedsatte ’Rådet for socialt<br />
udsatte’ har vi kunnet konstatere, at velfærdsudspillet er<br />
blottet for positive initiativer over for socialt udsatte.<br />
Rådet har påpeget det absurde i, at en velfærdsreform<br />
skal ramme de mest sårbare mennesker i samfundet ved<br />
at undtage dem fra det almindelige sociale sikkerheds-<br />
net, og at man vil bruge kraftige økonomiske såkaldte<br />
incitamenter over for mennesker, der er ude af stand til<br />
at følge dem.<br />
I disse år genoplever Kirkens Korshær, Frelsens Hær<br />
og en række andre frivillige sociale organisationer tid-<br />
ligere tiders store sociale problemer. Vore målgrupper<br />
er under konstant udvikling. Hjemløse, misbrugere og<br />
psykisk syge suppleres nu med dem, der med et ord fra<br />
30’erne og 0’erne kaldes ubemidlede familier.<br />
En ny fattigdom er på vej. Den fortæller om mennesker,<br />
som mangler det nødvendige for at opretholde et<br />
almindeligt anerkendt familieliv på et bæredygtigt materielt<br />
niveau. Her ligger store udfordringer fremover.<br />
Inden for de sidste år er der sket en markant udvikling<br />
i det, man kunne kalde den ’grå’ fattigdom. Her<br />
er tale om mennesker, hvis liv ikke er præget af misbrug,<br />
kriminalitet eller hjemløshed. De har været vant<br />
til at kunne svare enhver sit under ofte vanskelige vilkår.<br />
Det er især mennesker, der lever under et lavthængende<br />
kontanthjælpsloft, og flygtninge, der lever af en beskåret<br />
kontanthjælp, såkaldt starthjælp, som henvises til os<br />
af offentlige myndigheder. Deres økonomiske situation<br />
er så smal, at de får hjælp til daglige fornødenheder.<br />
Det er ikke kun ved juletid, vi har kontakt med dem.<br />
Det er hele året. Sommerlejre specielt med henblik på<br />
børnenes trivsel er blevet en integreret del af vort arbejde<br />
og ligeledes arrangementer, hvor vi mødes og spiser<br />
6 6 P Å T R O D S O G F O R D I<br />
middag sammen eller foretager kulturelle udflugter,<br />
som kan give de gode og meningsfyldte oplevelser, alle<br />
mennesker har brug for.<br />
Vi bakker op omkring barnedåb, børnefødselsdage,<br />
konfirmationer, så de kan fejres med en god dansk gennemsnitsværdighed.<br />
Vores opgave er at hjælpe med den værdighed og nænsomhed,<br />
som ethvert råb om hjælp bør kommes i møde<br />
med, at gøre håbet håndgribeligt i ord og handling<br />
med den omsorg, varme og nærhed, som kan gøre livet<br />
menneskeligt.<br />
Fremtiden<br />
De frivillige organisationer som Kirkens Korshær, Frelsens<br />
Hær og mange andre udvikler sig til vigtige aktører<br />
på den socialpolitiske arena. Det er et bredt politisk ønske,<br />
at civilsamfundet genindtræder i rollen som aktiv<br />
medspiller i løsningen af samfundets sociale problemer.<br />
På en lang række områder indgås der tætte samarbejdsrelationer<br />
mellem det frivillige sociale arbejde og stat<br />
og kommuner, ofte i den form, hvor det offentlige udbyder<br />
arbejdsopgaverne, og de frivillige organisationer<br />
efterfølgende byder ind på udførelsen.<br />
Man kan argumentere acceptabelt for nødvendigheden<br />
af denne udvikling. Men hvis de frivillige organisationer<br />
fremover vil lade sig kalde frivillige, er det vigtigt, at de<br />
har så megen ideologisk og økonomisk uafhængighed,<br />
at de har mulighed for fortsat at være selvstændige i<br />
et opsøgende pionerarbejde, hvor de er igangsættere af<br />
socialt arbejde og tager pulsen på livet på bunden af<br />
samfundet.<br />
Man kan med en vis ret konstatere, at det frivillige<br />
sociale arbejde i høj grad er rammet ind af velfærdssamfundets<br />
mangfoldige behov. Dets legitimitet hentes<br />
ikke så meget i dets egen traditionsbårne menneske- og<br />
samfundsforståelse, men mere og mere i den offentlige<br />
verdens konkrete behov.<br />
Det frivillige sociale arbejde skal bevare sin evne til at
være kritisk modmagt, som tør solidarisere sig betingelsesløst med sine<br />
målgrupper. Vi skal fortsat kunne være det provokerende alternativ til det<br />
etablerede sociale establishment. Vi skal være pionerer, som initierer hjæl-<br />
peindsats uden hensyn til dokumenterbar nytteværdi og uden hensyn til<br />
aktuelle modestrømninger i socialpolitikken. Vi skal undgå at udvikle os<br />
til at fungere som offentligt drevne og kontrollerede private institutioner<br />
og organisationer.<br />
Kirkens Korshær og Frelsens Hær vil få rigeligt med arbejdsopgaver frem-<br />
over. Men vi får fortsat brug for hjælp til at arbejde frit.<br />
I uge 46 (13.-19. november 2006) benyttede<br />
mere end 1.200 personer dagligt en af Kir-<br />
kens Korshærs varmestuer med tilbud om et<br />
billigt måltid og samtale med ansatte eller<br />
frivillige. Blandt gæsterne i Fedtekælderen<br />
på Christianshavn er mange grønlændere.<br />
Foto: S.P. Sørensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N O G V E L U X F O N D E N<br />
6 7
Stamcellebehandling<br />
6 S TA M C E L L E B E H A N D L I N G<br />
- status på Odense<br />
Universitetshospital<br />
AF HENNING BECK-NIELSEN<br />
Henning Beck-Nielsen (f. 1945), medicinsk kandidat 1972 fra Aarhus Univer-<br />
sitet, dr. med. fra samme universitet 1972 på afhandling om insulinreceptorer.<br />
Overlæge på Hvidøre Hospital 1986, overlæge på Odense Universitetshospital fra<br />
1989, professor i endokrinologi samme sted siden 1998.<br />
Professor, overlæge, dr.med. Moustapha Kassem, forskningsadjunkt Ulrik Frand-<br />
sen, 1.reservelæge, ph.d. Axel Diederichsen, ph.d.-studerende, cand. med. Malthe<br />
Kristiansen, overlæge dr.med. Per Thayssen.<br />
VELUx <strong>FONDEN</strong> bevilgede i 2004 3.000.000 kr. til Center for Stam-<br />
cellebehandling ved Odense Universitetshospital til forskning og udvikling af<br />
stamceller, for at Danmark kan blive førende i anvendelse af stamceller til pa-<br />
tientbehandling. Stamceller defineres som celler, der kan reproducere sig selv.<br />
De er selvfornyende, og deres næste generations celler specialiserer sig. Stamceller<br />
er grundlaget for udvikling, vækst, fornyelse og reparation af cellevæv<br />
i kroppen fra fosterstadium til livets ophør. Center for Stamcellebehandling<br />
i Odense er en unik forskningsenhed i Danmark, hvor basale forskere, kliniske<br />
forskere og læger samarbejder for at forstå de tidlige stadier af cellespecialisering.<br />
Den viden kan bruges til at udvikle nye metoder til anvendelse<br />
af stamceller i behandlingen af en række kroniske og hyppige sygdomme som<br />
f.eks. diabetes, osteoporose og Parkinson-sygdomme.
Hvad er stamceller?<br />
Stamceller er celler, som både kan danne nye kopier af sig selv (selvforny-<br />
else) og give ophav til andre typer af celler. Stamceller findes fra begyn-<br />
delsen af fosteranlægget (det befrugtede æg), senere i fosteret, hos den<br />
nyfødte og i stort set alle væv hos voksne dyr og mennesker. Stamceller<br />
er udgangspunktet for den tidlige udvikling og vækst af fosteranlægget<br />
og fosterets forskellige væv og organer. Stamceller er samtidig grundlaget<br />
for vækst og vedligeholdelse af væv og organer efter fødslen og i hele<br />
voksenlivet. Begrebet ’stamcelle’ dækker altså ikke én, men mange for-<br />
skellige slags stamceller. De skelnes fra hinanden ved deres forekomst i det<br />
helt tidlige fosteranlæg (kaldet embryonale stamceller) eller i de nydan-<br />
nede væv og organer i den efterfølgende fosterperiode, hos voksne og i<br />
navlestrengsblod (kaldet voksne stamceller, somatiske eller vævsderiverede<br />
stamceller).<br />
Embryonale stamceller<br />
Embryonale stamceller findes i det meget tidlige fosterstadie, og cellerne<br />
har to unikke egenskaber: 1) de kan dele sig uendeligt uden at forandre<br />
sig, og 2) de har samtidigt potentialet til at danne alle specialiserede celletyper<br />
i den menneskelige organisme. Disse egenskaber betyder, at det<br />
potentielt vil være muligt at lave tilstrækkeligt med organspecifikke celler<br />
til fremtidens cellebaserede sygdomsbehandling.<br />
Embryo<br />
Embryonale stamceller<br />
Ectoderm<br />
Endoderm<br />
Mesoderm<br />
Hud<br />
Hjerne- og nerveceller<br />
Brystkirtel og svedkirtler<br />
Brystkirtel/fordøjelsessystem<br />
Lunge<br />
Lever<br />
Blodceller/blodårer<br />
Knogle<br />
Bindevæv<br />
Muskelvæv<br />
Embryonale stamcellekulturer kan etableres<br />
fra den indre cellemasse og er pluripotente,<br />
dvs. cellerne bevarer evnen til stadig<br />
at kunne modne sig til alle specialiserede<br />
celletyper, som kroppens organer og væv er<br />
sammensat af. Den første større specialisering<br />
sker tidligt i fosterudviklingen, hvor de<br />
tre kimlag ekto-, endo- og mesoderm dannes.<br />
Illustrationer til artiklen venligst udlånt<br />
af forfatterne.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
6 9
Humane embryonale stamcellekulturer<br />
etableres efter, at den indre cellemasse,<br />
der er isoleret fra en 5-7 dage gammel<br />
blastocyst, opdyrkes på såkaldte feederceller,<br />
der består af musefibroblaster.<br />
Når embryonet er 6-7 dage gammelt, er det<br />
blevet til en blastocyst, en celleklump med<br />
en ydre cellemasse og en indre cellemasse<br />
(ICM).<br />
7 0 S TA M C E L L E B E H A N D L I N G<br />
Embryo<br />
Embryonale stamceller Feederceller i en petriskål<br />
Stamcellekulturer i laboratoriet<br />
Indre cellemasse<br />
Humane embryonale stamcellekulturer dannes fra kunstigt befrugtede<br />
æg (embryoner), der er blevet tilovers i fertilitetsklinikkerne, og som un-<br />
der normale omstændigheder ville blive kasseret. Fertilitetslægerne ser<br />
nøje på embryonernes kvalitet, og kun dem af højeste kvalitet bruges<br />
til behandling af det barnløse par. Der kræves tilladelse fra donorparret,<br />
før overskudsembryoner kan anvendes til at igangsætte en embryonal<br />
stamcellekultur og stamcelleforskning.<br />
I stamcellelaboratoriet vokser embryonet i varmeskab, en såkaldt inkubator.<br />
Den er 37 grader varm præcis ligesom miljøet i kvindens livmoder.<br />
I varmeskabet danner de befrugtede æg, når de er -7 dage gamle, en<br />
blastocyst, der består af en ydre cellemembran (trophoektoderm) og en<br />
indre cellemasse (ICM) bestående af ca. 100 celler. For at lave en human<br />
embryonal stamcellekultur må man isolere blastocystens indre cellemasse<br />
fra det omkringliggende trophoektoderm. Den indre cellemasse overføres<br />
derefter til celledyrkningsskåle, der indeholder såkaldte feeder-celler, der<br />
består af musefibroblaster. Musefibroblaster kaldes feeder-celler, eftersom<br />
de danner en række proteiner, som får de embryonale stamceller til at<br />
vokse uden at forandre sig ved såkaldt symmetrisk celledeling.<br />
I løbet af de følgende uger etableres en egentlig cellekoloni, der består<br />
af ensartede umodne stamceller. Cellekolonien vokser, og med jævne<br />
mellemrum flyttes cellekolonierne til nye dyrkningsskåle med friske musefibroblaster.<br />
Når det lykkes at flytte cellekolonierne flere gange, etableres en<br />
egentlig embryonal stamcellekultur, hvor en del af cellerne kan nedfryses
til senere brug, og andre kan anvendes til karakterisering og forskning.<br />
På Odense Universitetshospital har vi indtil nu etableret fire velkarakte-<br />
riserede humane embryonale stamcellekulturer i laboratoriet, og vi har<br />
derudover importeret yderligere fem reference stamcellekulturer fra samarbejdspartnere<br />
i Sverige og ved Harvard Universitet i Boston, USA.<br />
Fra stamceller til betacelle<br />
På Odense Universitetshospital bruger vi mange ressourcer på at sikre<br />
diabetespatienter den bedst mulige behandling. Desværre udvikler for<br />
mange type I-diabetespatienter med tiden en række alvorlige senkomplikationer.<br />
Dette skyldes bl.a., at insulinbehandlingen ikke kan erstatte<br />
den insulinproducerende betacelles meget fintfølende styring af blodsukkerkoncentrationen.<br />
Selv hos velregulerede patienter vil små udsving i<br />
blodsukkerkoncentrationen med tiden medføre irreversible biologiske<br />
reaktioner, der til sidst skaber senkomplikationer som f.eks. øjen-, nyre-,<br />
nerve- og hjerte/karsygdomme.<br />
En optimal kur mod sygdommen vil være at kunne genetablere patientens<br />
betacellemasse. Betacellen har den unikke evne at kunne regulere blodsukkerkoncentrationen<br />
ved at producere og udskille insulin præcist efter<br />
behovet. I dag kan dette kun ske ved transplantation af en hel donorbugspytkirtel<br />
eller isolerede insulinproducerende celler fra bugspytkirtlens<br />
Langerhanske øer.<br />
Forskere fra Alberta Universitet i Canada har vist, at transplantation af<br />
isolerede insulinproducerende celler til leveren kan anvendes som behandling<br />
af nogle diabetiske patienter. Der er imidlertid alt for få donororganer<br />
til denne procedure, idet der skal bruges 6-9 donororganer for at<br />
behandle en patient. Behovet for at finde alternative kilder til insulinproducerende<br />
celler er åbenbart.<br />
Forskere også på Odense Universitetshospital er meget fokuserede på at<br />
etablere metoder til modning af humane embryonale stamceller til funktionelle<br />
insulinproducerende celler til patientbehandling. Det er vores<br />
håb for det første på længere sigt at kunne forsinke eller måske helt at<br />
undgå udviklingen af alvorlige komplikationer. For det andet at diabetikerne<br />
efter transplantation af stamceller selv skal kunne producere den<br />
insulin, der er nødvendig for at få et normalt blodsukker og derved undgå<br />
de alvorlige komplikationer, der kan følge med diabetes. Skal det lykkes,<br />
V E L U X F O N D E N<br />
7 1
a<br />
b<br />
Diaphragma<br />
Lever<br />
Spiserør<br />
Portal vene<br />
galdeblære<br />
bUgSPytkIrtEL<br />
Donor<br />
7 2 S TA M C E L L E B E H A N D L I N G<br />
mave/tarm<br />
galdegang<br />
På nuværende tidspunkt undersøges det i verdensomspændende<br />
kliniske forsøg, om type I-diabetes kan behandles ved celleterapi<br />
gennem transplantation af bugspytkirtlens insulinproducerende<br />
Langerhanske øer. De første resultater tyder på, at nogle type<br />
I-diabetespatienters sygdom kan afhjælpes betydeligt ved denne<br />
behandlingsform. A): Behandlingsmetoden er relativt enkel, idet<br />
de Langerhanske øer isoleres fra doneret bygspytkirtel og uden<br />
større kirurgiske indgreb sprøjtes ind i leveren hos recipienten.<br />
De transplanterede celler vil efter at have sat sig fast i leverens<br />
blodsystem begynde at producere insulin efter behov A): Et af<br />
de store problemer ved metoden er, at der skal anvendes op til<br />
InSULInProDUCErEnDE<br />
LangErhanSk ø<br />
EmbryonaLE StamCELLEr (hESC) SPECIaLISErEDE hESC<br />
(bUgSPytkIrtELStamCELLEr)<br />
rECIPIEnt<br />
mED tyPE 1 DIabEtES<br />
Isolerede øer<br />
Portal vene<br />
I leveren<br />
udskiller de<br />
transplanterede øer<br />
insulin<br />
InSULInProDUCErEnDE CELLEr<br />
ni donororganer til behandling af én patient. Der er derfor be-<br />
hov for at finde alternative kilder til insulinproducerende celler,<br />
før denne behandlingsform kan anvendes til en større gruppe<br />
patienter. En af mulighederne er, at der kan dannes insulinproducerende<br />
celler fra embryonale stamceller B): Embryonale<br />
stamcellekulturer kan i dag styres til at danne celler, som udtrykker<br />
proteiner, der normalt er specifikke og helt centrale for<br />
bugspytkirtlens udvikling. Der arbejdes nu meget intensivt på at<br />
etablere metoder, så de embryonale stamcellekulturer kan udvikles<br />
yderligere til insulinproducerende celler.
er det imidlertid nødvendigt at fokusere på grundforsk-<br />
ningen, idet der endnu er mange uafklarede spørgsmål<br />
vedrørende stamcellers fundamentale biologi.<br />
Den tidligste cellespecialisering<br />
Et af de helt centrale spørgsmål er at forstå de meka-<br />
nismer, der kan kontrollere den helt tidlige udvikling<br />
fra udifferentieret celle til en mere differentieret (spe-<br />
cialiseret) celle. I embryoets (fosteranlæggets) meget<br />
tidlige udvikling dannes forstadier til det, som skal blive<br />
til komplette organsystemer som kimlag. Det indre lag<br />
(endoderm) udvikles til fordøjelses- og åndedrætsorga-<br />
ner, det ydre lag (ektoderm) udvikles til hud, nervesy-<br />
stem og sanseorganer. Fra det indre lag kommer også<br />
det mellemste lag (mesoderm), som udvikles til binde-<br />
væv, brusk, ben, muskler og blodårer. For at vi i fremti-<br />
den kan lave organspecifikke celler til celleterapi, bliver<br />
det helt centralt at finde metoder, der kan regulere de<br />
embryonale stamcellers kimblads specifikke udvikling.<br />
Forskningsgruppen har blandt andet med støtte fra<br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> fokuseret på at identificere de me-<br />
kanismer, der regulerer dannelsen af endoderm, efter-<br />
som bugspytkirtlens insulinproducerende celler udvik-<br />
les fra dette kimblad. Det er for nylig lykkedes at etab-<br />
lere en metode, så de humane embryonale stamceller i<br />
høj grad kan styres til at danne endodermale celletyper<br />
med udtryk af tarm-, lever- og bugspytkirtelspecifikke<br />
proteiner. Vi anvender nu dette modelsystem til mere<br />
præcist at identificere mekanismer, der specifikt kan<br />
styre stamcellens udvikling i retning af insulinprodu-<br />
cerende celler. I den forbindelse er det også lykkedes<br />
at danne celler, som udtrykker proteiner, der normalt<br />
er specifikke og helt centrale for bugspytkirtlens ud-<br />
vikling. På diabetiske dyremodeller undersøger vi, om<br />
disse celler reelt vil kunne danne funktionelle insulin-<br />
producerende celler. Det er vores mål at 1) opdyrke et<br />
stort antal af disse celler, 2) vise ’proof of concept’ gen-<br />
nem cellebaseret behandling af diabetiske mus og grise<br />
og 3) starte kliniske forsøg på diabetikere.<br />
Sammenfattende er det vores forventning og håb, at<br />
diabetespatienter i fremtiden kan behandles med insu-<br />
linproducerende celler baseret på humane embryonale<br />
stamcellekulturer.<br />
Stamceller til patientbehandling<br />
Samtidig med at vi forsker i embryonale stamceller, har<br />
vi på Center for Stamcellebehandling i Odense startet to<br />
kliniske projekter til behandling af patienter med deres<br />
egne stamceller. Disse stamceller er isoleret fra knogle-<br />
marven og opkoncentreret i laboratoriet. De anvendes<br />
til behandling af patienter med blodprop i hjertet og<br />
manglende blodforsyning til ben.<br />
Ny behandling af hjertesygdom<br />
Større blodpropper i hjertet kompliceres hyppigt med<br />
udvikling af hjertesvigt, som er forbundet med stor sy-<br />
gelighed og høj dødelighed. Indtil for nyligt har man<br />
formodet, at hjertemuskelcellerne efterfølgende ikke<br />
havde mulighed for at gendannes, men laboratorieun-<br />
dersøgelser og dyreforsøg har de senere år påvist celler<br />
i knoglemarven, der kan videreudvikles til muskelcel-<br />
ler eller blodårer. På den baggrund har man tilbudt<br />
patienter med akut eller kronisk hjertesygdom stamcellebehandling.<br />
Knoglemarven består imidlertid af mange forskellige typer<br />
af celler, og antallet af stamceller heri er meget lavt,<br />
kun ca. 1%. Der er udført enkelte undersøgelser, hvor<br />
patienter med akut eller kronisk hjertesygdom har fået<br />
indsprøjtet ovenstående stamceller i et eller flere områder<br />
af hjertet. Det er gjort enten via kranspulsårerne<br />
eller direkte i hjertemusklen i forbindelse med bypassoperation<br />
eller via katetre i venstre hjertekammer.<br />
Resultaterne er opmuntrende, for patienterne har givet<br />
udtryk for lindring af generne, og samtidig er der påvist<br />
V E L U X F O N D E N<br />
7 3
forbedringer af hjertefunktionen. Der har ikke været<br />
beskrevet betydende bivirkninger.<br />
Virkningsmekanismen er uklar, men flere muligheder<br />
er nævnt: nydannelse af blodårer i hjertet, beskyttelse<br />
af lidende hjertemuskelceller eller nydannelse af hjertemuskelceller.<br />
Det har på Odense Universitetshospital<br />
resulteret i to forskningsprojekter med stamcellebehandling<br />
til hjertepatienter.<br />
DANCELL-CHF<br />
Patienter med hjertesvigt plages typisk af åndenød eller<br />
brystsmerter ved beskeden fysisk aktivitet. De har<br />
meget høj sygelighed og stor dødelighed på ca. 1 %<br />
pr. år uanset maksimal behandling med medicin, ballonbehandling<br />
af kranspulsårerne eller bypassoperation.<br />
Patienter med stabilt kronisk hjertesvigt trods maksimal<br />
behandling tilbydes DANCELL-CHF-stamcellebehandling<br />
i den syge kranspulsåre. Formålet er at<br />
vurdere ændringer i størrelse og funktion af venstre<br />
hjertekammer målt ved hjerteskanning før og otte måneder<br />
efter stamcellebehandling i kranspulsåren. Det<br />
er ikke en lodtrækningsundersøgelse, og det er frivilligt<br />
at deltage. Det er beregnet, at man med deltagelse<br />
af 3 patienter i projektet med en stor sandsynlighed<br />
vil kunne påvise en betydende forskel. Hypotesen er,<br />
at knoglemarvsstamceller vil kunne fremme dannelse af<br />
nye blodårer og deraf følgende forbedre blodgennemstrømningen<br />
i hjertet og endelig medføre forbedret<br />
funktion af hjertet.<br />
For at sikre, at patienterne er i en stabil fase, følges de<br />
ambulant i fire måneder med blodprøver, hjerteskanninger,<br />
belastningsprøver på kondicykel og måling af<br />
blodcirkulationen i kranspulsåren inden indsprøjtning<br />
af knoglemarvsceller. Patienterne vil herefter to gange<br />
med fire måneders mellemrum blive behandlet med<br />
indsprøjtning af oprensede knoglemarvsstamceller i<br />
7 S TA M C E L L E B E H A N D L I N G<br />
hjertets kranspulsårer. De primære undersøgelser vil<br />
blive gentaget med fire måneders intervaller op til et år<br />
efter første stamcellebehandling.<br />
Under indlæggelse udtages først knoglemarv under en<br />
let rus fra patientens bækkenkam. Knoglemarven oprenses<br />
i laboratoriet, og samme dag indsprøjtes de oprensede<br />
knoglemarvsstamceller i patientens kranspulsårer.<br />
Stamcellerne indgives direkte i den syge kranspulsåre<br />
via et kateter, der indføres i pulsåren i lysken og videre<br />
til hjertet. Udtagningen af knoglemarv er forbundet<br />
med let ubehag, mens der er en meget lille risiko for<br />
alvorlige komplikationer forbundet med undersøgelse<br />
af kranspulsårerne. De første resultater forventes i slutningen<br />
af 2006.<br />
DANCELL-STEMI<br />
Patienter indlagt akut med en stor blodprop i hjertet<br />
har en stor risiko for senere at udvikle hjertesvigt. I pilotprojektet<br />
tilbydes ti patienter stamcellehandling i den<br />
syge kranspulsåre med henblik på at undgå udvikling af<br />
hjertesvigt som følge af blodproppen. Patienterne undersøges<br />
med hjerteskanning før og fire måneder efter<br />
stamcellebehandlingen. Herefter planlægges en større<br />
samlet undersøgelse. Hypotesen er, at stamcellerne vil<br />
kunne beskytte hjertemuskelcellerne mod død.<br />
Stamceller ved åreforkalkning<br />
Den vestlige verdens levestil med fed kost, rygning og<br />
mangel på motion kombineret med en høj gennemsnitslevealder<br />
er på længere sigt forbundet med betydelig<br />
risiko for udvikling af åreforkalkning. Åreforkalkning<br />
nedsætter blodforsyningen til underben og fødder,<br />
hvilket resulterer i symptomer i form af smerter i læggen<br />
ved gang og tendens til dannelse af bensår, der let<br />
går betændelse i. På nuværende tidspunkt er den eneste<br />
effektive behandling en ’omkørselsoperation’, hvor<br />
blodet ledes uden om de forsnævrede kar. Da denne
operation af tekniske årsager ikke kan tilbydes alle, ledes<br />
der efter nye behandlingsformer.<br />
Flere dyreforsøg samt et mindre antal forsøg på men-<br />
nesker har nu vist, at stamceller, der er taget fra mod-<br />
tagerens egen knoglemarv og indsprøjtet i lægmusku-<br />
latur med dårlig karforsyning, kan stimulere dannelsen<br />
af nye kar med bedring af blodforsyningen til følge.<br />
Patienten får længere gangdistance, øget ankelblodtryk<br />
og bedre heling af kroniske sår. Vi har derfor iværksat<br />
en undersøgelse af, hvorvidt indsprøjtning af stamceller<br />
fra patientens egen knoglemarv i lægmuskulatur med<br />
meget dårlig blodforsyning kan stimulere dannelsen af<br />
nye kar og reducere symptomer såvel som objektive mål<br />
for øget blodforsyning til underbenet.<br />
Patienterne har forud for deltagelse i studiet gennem-<br />
gået undersøgelser for eventuel ’omkørselsoperation’<br />
med blandt andet kontrastundersøgelse af karrene i det<br />
truede ben. Er operation ikke mulig af tekniske årsager,<br />
eller ønsker patienten ikke operation, tilbydes patienten<br />
at deltage i undersøgelsen. Såfremt patienten accepte-<br />
rer, vil han/hun få målt blodtryk i underbenet. Efter-<br />
følgende blodprøver vil blandt andet belyse, hvor godt<br />
en eventuel diabetes er reguleret, blodprocent, nyre-<br />
funktion og kolesteroltal. Endvidere måles ilttryk i fod<br />
og underben med anvendelse af såvel en elektrode, der<br />
kan måle trykket direkte, samt med anvendelse af kon-<br />
trastmiddelmetode, der sprøjtes ind i huden. I tilfælde<br />
af at patienten lider af diabetes, bliver der taget billeder<br />
af øjenbaggrunden for at udelukke, at dannelse af nye<br />
kar finder sted, der teoretisk set kunne forværres ved<br />
stamcelleindsprøjtningen.<br />
Bugspytkirtelstamceller.<br />
Patienten indlægges i et døgn i forbindelse med stam-<br />
celleindsprøjtningen. Om morgenen på indlæggelsesda-<br />
gen anlægges et kateter til rygmarvsbedøvelse. Herefter<br />
bliver knoglemarven udtaget fra hoftebenskammen ved<br />
indstik. Knoglemarven føres til laboratoriet, hvor stam-<br />
cellerne udvindes i løbet af formiddagen. Stamcelle-<br />
koncentratet returneres til operationsgangen, hvor det<br />
indsprøjtes i patientens lægmuskel på det ben med det<br />
laveste ankelblodtryk ved hjælp af 0 injektioner med<br />
en tynd nål. Patienten forbliver indlagt døgnet ud til<br />
observation for eventuelle komplikationer.<br />
En måned efter stamcelleindsprøjtning gentages kontrastundersøgelsen<br />
af underbenet med henblik på afdækning<br />
af, i hvilken grad dannelse af nye kar er forekommet.<br />
Fem patienter er behandlet i henhold til<br />
denne protokol.<br />
Fremtidige perspektiver<br />
Stamcelleterapi og celleterapi er en ny form for behandling,<br />
som vil øge lægernes muligheder for at behandle<br />
hyppige kroniske sygdomme. Der er fortsat stort behov<br />
for forskning og udvikling af metoder, som kan introducere<br />
stamcelleterapi i klinikken. Det er vores håb, at<br />
Danmark ved hjælp af støttemidler fra private fonde og<br />
offentlige institutioner vil blive et førende land i det nye<br />
forskningsfelt til gavn for patienter i Danmark og den<br />
øvrige verden.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
7
Ribe Domkirkes<br />
Trekantrelief<br />
AF SUSANNE TRUDSØ OG PER KRISTIAN MADSEN<br />
Per Kristian Madsen (født 1953),<br />
cand.mag. i middelalderarkæologi og<br />
kunsthistorie fra Aarhus Universitet,<br />
1981. Museumsinspektør for Den antikvariske<br />
Samling i Ribe, 1982-95,<br />
derefter museumsleder på Vejle Museum,<br />
1995-98. Ansat på Nationalmuseet<br />
som overinspektør for Danmarks Middelalder og Renæssance<br />
fra 1999-2002. I 2003 udnævnt til museumschef på Nationalmuseet,<br />
Forsknings- og formidlingsafdelingen.<br />
Blandt Ribe Domkirkes indgange er den såkaldte Katho-<br />
veddør på søndre tværskibsgavl af særlig art og betydning.<br />
Navnet skyldes et sagn knyttet til det middelalderlige lø-<br />
vehoved med en dørring i flaben og omgivet af fire øgler<br />
eller ’mus’, der endnu sidder på døren i dens nuværende<br />
udformning fra begyndelsen af 1900-årene.<br />
Tympanon og Trekantrelieffet er begge i kraft af stør-<br />
relse og motiver ganske enestående i dansk sammenhæng<br />
og udtryk for en gådefuld tidende om kirkens budskab,<br />
kirkebygningens tolkning og datidige historiske begiven-<br />
heder og personer.<br />
Bevaringen af portalen og ikke mindst de udsatte skulp-<br />
turværker har længe haft Nationalmuseets, de kirkelige<br />
7 6 R I B E D O M K I R K E S T R E K A N T R E L I E F<br />
Susanne Trudsø (født 1961), exam.<br />
art. i nordisk arkæologi fra Københavns<br />
Universitet, 1984. Afgang som<br />
kulturhistorisk konserveringstekniker,<br />
Kunstakademiets Konservatorskole,<br />
1988. Ansat på Ny Carlsberg Glyptotek<br />
som konserveringstekniker, 1988-89. I<br />
1989 ansat på Nationalmuseet, Bevaringsafdelingen som konserveringstekniker.<br />
Siden 1996 tillige konserveringsfaglig kirkekonsulent.<br />
myndigheders og Domkirkens menighedsråds fulde op-<br />
mærksomhed. Portalens synlige skader og spor af forvit-<br />
ring, der syntes at være på Trekantrelieffet, nærede ønsket<br />
om en tilbundsgående viden om bevaringstilstanden, før<br />
et eventuelt indgreb blev besluttet. Derfor og sammen-<br />
holdt med de planer om en nybygning syd for Domkirken<br />
og en mulig omlægning af pladsen omkring kirken har<br />
VELUx <strong>FONDEN</strong> støttet afholdelse af et internationalt<br />
forskningsseminar og dernæst et undersøgelsesprogram<br />
om bevaringstilstanden for Ribe Domkirkes Trekantrelief<br />
med godt 2.000.000 kr., der udføres under Nationalmuseets<br />
ledelse. En tilsvarende undersøgelse af jellingstenene<br />
støttes af VELUx <strong>FONDEN</strong>. Resultatet heraf afventes.
Tolkningen af relieffets motiv og dets datering har været diskuteret i over 100 år. Så meget er dog sikkert, at noget lignende findes næppe<br />
hverken på dansk eller udenlandsk grund, og at den sammenfletning og ageren på tværs af Himlens og Jordens sfære, der er tale om, efter<br />
alt at dømme kan repræsentere personer af kongelig æt fra dansk højmiddelalder. Forslagene har spændt fra bl.a. Christoffer I (død 1259 i<br />
Ribe) over Valdemar den Store og hans søn og dronninger og til Knud den Hellige og fra en datering til første del af 1100-årene til lige efter<br />
midten af 1200-årene. Foto: Robert Fotuna.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
7 7
Trekantrelieffet<br />
Museet foretog i 2001 en besigtigelse af Trekantreli-<br />
effet, der med sin næsten fem kvadratmeter store fi-<br />
gurdækkede flade er Danmarks største middelalderlige<br />
skulpturværk. Stærkt fremspringende profiler indram-<br />
mer relieffet på alle tre sider og danner en ret stejl spids-<br />
gavl.<br />
Selve den stenbyggede portal består af to dele. Nederst<br />
flankerer søjleindfatningen døråbningen, og over denne<br />
ses det halvrunde tympanon i reliefhugget granit med<br />
en fremstilling af Korsnedtagelsen. Mens denne del af<br />
portalen stammer fra Domkirkens primære byggefase,<br />
det vil sige anden del af 1100-årene, er det såkaldte<br />
Trekantrelief ovenover først opsat senere, det vil anta-<br />
gelig sige et stykke ind i 1200-årene eller ifølge et af de<br />
seneste dateringsforslag lige efter århundredets midte.<br />
Relieffet er opbygget af sandstensblokke i syv skiftegan-<br />
ge, og motivet har en symmetrisk komposition. Cen-<br />
tralt er relieffets væsentligste indskrift ’CIVITAS HIE-<br />
RVSALEM’ (Det himmelske Jerusalem), og lige under<br />
er relieffets to hovedpersoner; den kronede Kristus og<br />
himmeldronningen Maria, domkirkens værnehelgen,<br />
holdende et kors mellem sig. Under det himmelske par<br />
ses et kongepar, hvoraf kongen holder et kors i fællig<br />
med Jomfru Maria, samt en mand med korsprydet hue,<br />
der synes at presse sin arm opefter mod Kristus, der<br />
griber om mandens oprakte hånd.<br />
Omkring og over dette centrale motiv er der en hær-<br />
skare af engle med brusende vinger og allerøverst i<br />
spidsen Gudfaders hånd. Englene bærer lange stolaer,<br />
hvoraf flere har latinske versalindskrifter. Under relief-<br />
fets hovedpersoner og englene ses et mylder af kvin-<br />
der og mænd, hvoraf man kun ser hoveder og hænder.<br />
De bærer kroner, huer, hovedlin, eller er barhovedede.<br />
Desuden er der opstrakte hænder, som hver holder et<br />
hoved op mod centralmotivet. I forhold til Trekant-<br />
relieffets storslåede komposition er selve håndværket<br />
påfaldende ringe. Centralmotivet er dog hugget med<br />
7 R I B E D O M K I R K E S T R E K A N T R E L I E F<br />
stor akkuratesse, mens de nedre ansigter er sært for-<br />
trukne, og hænderne er pølsede. Spor efter bemaling,<br />
forgyldning eller pålagt stuk blev ikke konstateret ved<br />
besigtigelsen.<br />
Den efterfølgende rapport tog udgangspunkt i, at en<br />
nedtagning af Trekantrelieffet til fordel for en nyopsat<br />
kopi næppe var en mulighed, og den anbefalede mere<br />
dybtgående undersøgelser. Samtidig skulle bevarin-<br />
gen af Trekantrelieffet også indgå i et mere overord-<br />
net projekt vedrørende udformningen af hele pladsen<br />
omkring Ribe Domkirke. Allerede Det særlige Kirke-<br />
syn påpegede nødvendigheden af, ’at der foreligger en<br />
helhedsplan for området omkring Domkirken, hvorved<br />
alle problemer med Kathoveddørens sikring, Linde-<br />
gaarden, tilstødende bebyggelse og udformningen af<br />
det omkringliggende terræn og bygninger kan belyses<br />
grundigt’.<br />
Det blev blandt andet drøftet, om Trekantrelieffet og<br />
portalen kunne sikres ved at opføre en bygning foran<br />
Kathoveddøren. Med til historien hører nemlig også, at<br />
Trekantrelieffet i en lang periode var dækket af tagrum-<br />
met på den murede processionsgang omkring Lindegaarden.<br />
I 173 forsvandt det meste af processionsgangen,<br />
hvorved placeringen af relieffet og hele portalen<br />
pludselig kom til at ligge udendørs og dermed fik sine<br />
betingelser for bevaring drastisk ændret. De sidste små<br />
300 år har skulpturen altså har været udsat for vind og<br />
vejr og det tilmed i den tid, hvor den menneskeskabte<br />
forurening har været stærkest.<br />
Internationalt seminar<br />
Et internationalt ekspertseminar anbefalede i 2003 et<br />
ikke-destruktivt undersøgelsesprogram af Trekantrelieffet,<br />
der bl.a. skulle omfatte: en præcis tredimensional<br />
opmåling af relieffet ved lysscanning, en kortlægning<br />
af bjergarterne og fugematerialerne, en kortlægning af<br />
den aktuelle bevaringstilstand ved visuel bedømmelse<br />
samt vurdering af den historiske bevaringstilstand
edømt ud fra ældre fotomateriale, kortlægning af vejr- og saltpåvirkning<br />
samt øvrige bygningsmæssige forhold. Hertil kom sammenligning med<br />
de to kendte afstøbninger af relieffet fra omkring år 1900 og 19 7, der<br />
ville kunne frembringe det mest præcise grundlag for en eventuel ny kopi.<br />
Programmet skulle gerne besvare, hvorvidt relieffet mister fysisk materiale,<br />
om sandstenene er under nedbrydning og på grund af hvad.<br />
Undersøgelsesprogram – Tre analyser<br />
Den petrokemiske analyse viste, at relieffet hovedsagelig består af Bremersandsten<br />
med en enkelt kalksten øverst i relieffet. Undersøgelsen viste, at<br />
der i stenene findes ganske svag foliation eller lagdeling, men at den antagelig<br />
har været usynlig på den friske sten. Det forklarer stenenes tilfældige<br />
orientering i relieffet, og heller ikke i dag kan man påvise sammenhæng<br />
mellem lagdeling og nedbrydning på nær et sted, hvor foliationen synes<br />
V E L U X F O N D E N<br />
7 9
at have ledt vand i stenen. Til gengæld er indslag af<br />
pyrit i enkelte lag såvel som zoner med højere lerind-<br />
hold af betydning for stenens modstandsdygtighed og<br />
dermed nedbrydning.<br />
Der ses derfor på relieffet mindre partier, hvor ler og<br />
nedbrudt pyrit i en gullig til rød farve forvitrer dybt,<br />
mens relieffet i øvrigt fremstår med kun svagt forvitret<br />
overflade. Til gengæld står mineralet baryt frem ved sin<br />
hårdhed.<br />
Både Domkirkens gipskopi af relieffet fra 19 7 og den<br />
kopi, som Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg<br />
Slot har fra omkring 1900 af Trekantrelieffets<br />
centralmotiv, er blevet 3D-scannet. Konklusionen var,<br />
at nogle sten ikke haft påviselig nedbrydning i de sidste<br />
knapt 0 år. Hermed menes, at nedbrydningen har været<br />
mindre end 1 mm, mens andre dog har haft et materialetab<br />
på op til mm i samme tidsrum. Forklaringen<br />
skal findes i stenblokkenes nævnte geologiske forskel,<br />
og mere præcist påviser sammenligningen af lysscanningerne<br />
en sammenhæng mellem nedbrydning og graden<br />
af pyrithindhold i stenen. Takket være gipskopierne<br />
blev det muligt for første gang at udføre et sådant 3Dscanningsprogram<br />
af original og kopier i Danmark.<br />
Med Vadehavet og Nordsøen tæt på Ribe har saltanalyser<br />
været oplagte at gennemføre, da omgivelser, vejr<br />
og vind har indlysende stor betydning for Trekantrelieffets<br />
bevaringstilstand. Saltanalyse af flere af relieffets<br />
sandsten viste, at ingen af prøverne indeholdt nitrat eller<br />
sulfasalte i betydende mængder, ej heller natriumklorid<br />
trods nærheden til havet. Til gengæld indeholdt<br />
alle prøver gips, og generelt vil denne gips kunne være<br />
årsag til nedbrydning af værtsmaterialet, det vil sige<br />
sandstenen. Den føromtalte ene kalksten øverst i relieffet<br />
kan meget vel med sit calciumindhold være kilde til<br />
al gipsdannelsen på relieffet. Det er med andre ord en<br />
ret uheldig omstændighed, at denne sten er indbygget<br />
i relieffet.<br />
Det er ganske overraskende, at der ikke forekommer<br />
0 R I B E D O M K I R K E S T R E K A N T R E L I E F<br />
natriumklorid i prøverne. Våddeponering af havsalt er<br />
normalt stor ved Vestkysten, og det måtte forventes, at<br />
salt afsættes på relieffet med den fremherskende vind<br />
fra vest. Når der alligevel ikke er salt i overfladen, må<br />
det skyldes, at saltet vaskes bort af nedbør. Det er ikke<br />
undersøgt, om salt er trængt dybere ind i stenen.<br />
Klimaundersøgelse<br />
Da klimaet kan medvirke til en nedbrydning af relieffets<br />
sten og fuger, har man registreret klimaparametrene<br />
over en sammenhængende periode på omtrent et år fra<br />
september 200 til august 2006. Overfladetemperatur<br />
på relieffet og på murfacaden ved siden af er blevet målt<br />
foruden overfladefugt på lodret- og vandretstillede<br />
kondensfølere. Desuden er lufttemperaturen og den<br />
relative luftfugtighed målt og endelig nedbøren sidst<br />
i perioden, da relieffets fugtbalance påvirkes af fugt i<br />
form af regndråber såvel som tåge.<br />
Det er muligt at måle mængden af vand, der rammer<br />
overfladen direkte, men dette er ikke nødvendigvis et<br />
udtryk for den mængde fugt, der optages i den porøse<br />
overflade. Dette skyldes, at overfladen hurtigt vandmættes,<br />
hvorefter opsugningen bestemmes af sandstenens<br />
porestruktur og ikke af den tilførte vandmængde.<br />
Hvis regnmængden overstiger den mængde, der kan<br />
opsuges, vil den overskydende del af regnen løbe væk.<br />
Hertil kommer, at dele af relieffet vil ligge i læ og derfor<br />
ikke påvirkes af regnen, hvilket gipsdannelsen (muligvis<br />
på grund af kalkstenen) netop er et tegn på. Omvendt<br />
vil der være perioder med kondensation, som ikke opfanges<br />
af en regnmåler.<br />
Når solen skinner direkte på relieffet, påvirker dette<br />
naturligvis overfladetemperaturen. Ved vintertide ses<br />
således, at temperaturen kan stige til 2 º C inden for<br />
få timer for derefter at falde tilbage til udgangspunktet.<br />
Dette giver anledning til betydelig termisk stress og til<br />
kraftig udtørring af overfladen. Dertil kommer, at varmetabet<br />
om natten i form af udstråling til omgivelserne
etyder, at overfladetemperaturen kan falde flere grader under frysepunktet<br />
hver nat. Sådanne frysepunktspassager forekommer dagligt i perioder<br />
hen over vinteren, og der er således målt ca. 0 frysepunktspassager i<br />
løbet af vintermånederne.<br />
Termoundersøgelse<br />
Kondensdannelse på relieffet uden en tilsvarende på facaden ved siden af<br />
relieffet førte til målinger, der viste, at facaden hele tiden var et par grader<br />
varmere end relieffet. Dette gav en mistanke om, at relieffets enkelte dele<br />
ikke har kontakt til det bagvedliggende murværk, hvorfor det ville være<br />
3D-scanning i august 2005 gav en fuld-<br />
stændig præcis dokumentation af Trekantrelieffets<br />
fysiske udstrækningsdimensioner.<br />
Teknologien er ikke-destruktiv og hurtig,<br />
da millioner af punkters indbyrdes beliggenhed<br />
kan fastsættes på få sekunder. I det<br />
computerskabte virtuelle miljø registreres<br />
de komplekse overfladers fysiske form med<br />
nøjagtighed på hundrededele millimeter.<br />
Resultatet af scanningen kan, når man måtte<br />
ønske det, bearbejdes og omsættes i en<br />
fysisk reproduktion f.eks. som en udfræsning<br />
i sandsten, forudsat at man løbende<br />
opgraderer de digitale informationer. Foto:<br />
Bue Tryel.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
1
interessant med en termografering.<br />
Ved en termografering måles temperaturen på en over-<br />
flade ved at måle bølgelængden på den varmeudstrå-<br />
ling, som overfladen udsender. De ideelle betingelser<br />
for en termografering er en vinterdag med udetempe-<br />
ratur omkring 0° C. Temperaturen var ca. -2º C den<br />
januardag i 2006, hvor undersøgelsen af Trekantrelief-<br />
fet fandt sted. Den viste, at relieffet ikke har samme<br />
termiske inerti som den omgivende facade, hvilket kan<br />
tolkes derhen, at relieffet ikke har kontakt til det bag-<br />
vedliggende murværk.<br />
Desuden afslørede undersøgelsen en cirkelformet tem-<br />
peraturforskel, som dog forsvandt, da solen begyndte<br />
at skinne. Spørgsmålet er, om der kan være et skjult<br />
vindue bag relieffet, eller om der engang var en cirkel-<br />
formet blænding eller åbning på dets inderside?<br />
Bevaringstilstand<br />
De enkelte stenblokke i Trekantrelieffet er gennem-<br />
gået visuelt og bedømt for deres bevaringstilstand og<br />
nedbrydningsfaktorer. Mange steder ses flagedannelse,<br />
men kun i meget små områder svarende til måske ½-<br />
1% på en stenbloks samlede overflade. Resten af overfla-<br />
den er således intakt, og visse steder er værktøjssporene<br />
så tydelige, at man føler, at den middelalderlige sten-<br />
hugger eller den, som måske engang har hugget dele<br />
af fladen op, lige har lagt mejsel og hammer fra sig for<br />
en kort pause. Desværre er der også partier af relieffet,<br />
som er erstattet af mørteludfyldninger, fordi sandstenen<br />
her er gået helt tabt. Imellem disse bevaringsmæssige<br />
yderpunkter ses der gipshinder og gipsskorper, hvilket<br />
også bekræftes af saltanalyserne. Ligeledes ses rustrøde<br />
udfældninger, hvilket bekræftes af den petrografiske un-<br />
dersøgelse, som viste både pyrit og baryt. Sanding er<br />
konstateret, hvor sandkorn løsner sig fra materien, og<br />
sprækkedannelse er et andet nedbrydningsfænomen. På<br />
rammen omkring relieffet er reliefforvitring ganske ud-<br />
talt, ligesom gipsskorper også dominerer her.<br />
2 R I B E D O M K I R K E S T R E K A N T R E L I E F<br />
Undersøgelsen har omfattet en kortlægning af fugerne,<br />
og der er fundet mindst tre forskellige fuger. En tendens<br />
kunne være, at ikke-intakte fuger kan have medført en<br />
fugttransport ind imellem to stenblokke og medført<br />
lagdelinger langs stenblokkenes kanter. Termograferin-<br />
gen viste desuden, at fugerne er en anelse varmere end<br />
sandstenen, hvorfor exfolieringer langs kanterne også<br />
kan skyldes termisk stress.<br />
Forvitring i dybden er til gengæld meget svær at kon-<br />
statere på todimensionelle fotos. Samlet set synes beva-<br />
ringstilstanden imidlertid ikke at være forringet igen-<br />
nem de sidste årtier bortset fra de meget pyritholdige<br />
områder, hvor lysscanningen viser et materialetab.<br />
Klimamålingen viste som nævnt, at der ved vintertide<br />
opstår en stresssituation på solskinsdage ved pludselig<br />
opvarmning af den yderste overflade. Tidligere, før det<br />
nærliggende hus syd for kirken brændte ned, må dette<br />
have skygget om eftermiddagen, ligesom arresten skyg-<br />
ger om formiddagen. Stresssituationen kan derfor ikke<br />
have været så udtalt førhen, og en anbefaling kunne<br />
være at bygge et hus i samme højde igen for at undgå<br />
denne opvarmning af relieffet ved vintertide. En anden<br />
anbefaling kunne være en udskiftning af kalkstenen<br />
øverst i relieffets ramme for at undgå kilden til gipsdan-<br />
nelse, ligesom man kunne overveje at fjerne de allerede<br />
dannede gipsskorper og gipshinder ved en afrensning<br />
med laserlys. Trekantrelieffets udtryk kunne derved<br />
blive mere ensartet.<br />
Endelig må det stå klart, at en delvis overdækning næp-<br />
pe vil have nogen større virkning, samt at en eventuel<br />
bygning foran Kathoveddøren bør være af tunge, var-<br />
meabsorberende materialer og ikke domineret af glas-<br />
vægge, dersom den overhovedet bør rejses.<br />
Tympanonfeltet<br />
Tympanonfeltet, der er i granit, fremstiller Jesu nedta-<br />
gelse fra korset, og det har også gennemgået en lysscan-<br />
ning, ligesom bevaringstilstanden er visuelt bedømt.
Tympanonfeltet blev ligesom Trekantrelieffet restaure-<br />
ret i 19 7, og en rapport oplyser, at feltet var sprængt af<br />
ild og var i en sådan tilstand, at det ikke længere kunne<br />
bære sig selv. Derfor blev der indlagt en bronzebjælke<br />
under tympanonfeltet, og den blev gjort så bred, at den<br />
tillige kunne bære den bagved støttende cementmur.<br />
Desuden er der lagt et bronzebånd omkring tympanon.<br />
Mellem de enkelte fragmenter blev der udstøbt med et<br />
elastisk og mindre hårdt materiale.<br />
Situationen i dag er, at der er opstået en revne i en gam-<br />
mel revne mod øst i relieffet, højst sandsynligt forårsa-<br />
get af det tryk, som Trekantrelieffet ovenfra påvirker<br />
portalen og tympanon med. For at flytte de statiske<br />
kræfter er der blevet opsat en aflastningskonstruktion i<br />
stål under tympanon, efter at det ved prøvegravninger<br />
og geotekniske undersøgelser i jorden foran portalen<br />
var konstateret, at bæredygtigheden var i orden, og at<br />
murværk og portal stod stabilt. En ultralydsscanning<br />
af tympanon afslørede, at den på ydersiden dybt relief-<br />
huggede sten næppe er mere end -60 cm tyk. Dette<br />
blev bekræftet ved at hugge et hul i cementmuren inde<br />
i kirken bag tympanon, hvor der viste sig at være et<br />
hulrum mellem tympanon og cement, og at cementen<br />
antagelig ikke hæfter til hele bagsiden af tympanon. En<br />
frilæggelse kan efter opsætning af den tiltrængte aflast-<br />
ningskonstruktion måske lade sig gøre, idet det under<br />
alle omstændigheder er tydeligt, at den nuværende ce-<br />
mentmur er af yngre dato, muligvis fra istandsættelsen i<br />
19 7. Imidlertid må man formode, at der også fra først<br />
af har været murværk eller puds bag tympanon, men<br />
ihukommende den cirkulære aftegning i murværket bag<br />
Trekantrelieffet kunne også andre løsninger være tænkelige<br />
– og at se tympanons bagside er fristende.<br />
Et eksempel på kondensdannelse er uge 38, hvor det var tørvejr hele ugen. Alligevel er der fuldt udslag på den vandretstillede kondensmåler,<br />
hvilket skyldes, at relieffets overfladetemperatur falder ned under dugpunktet i løbet af aftenen og først når op over dugpunktet igen i<br />
løbet af den efterfølgende formiddag. Så selv om det var tørvejr, var relieffet alligevel udsat for opfugtning og udtørring grundet solindstråling<br />
hver dag, og relieffet fremtrådte vådt, sådan som det ofte er tilfældet på dage uden regn. Konklusionen er altså, at fugtbelastningen<br />
på relieffet ikke kan undgås alene ved at afskærme mod regn. Grafik: Poul Klenz Larsen.<br />
V E L U X F O N D E N<br />
3
Systembiologi<br />
og<br />
dataintegration<br />
AF SØREN BRUNAK<br />
Søren Brunak (født 1958), ph.d. 1991, professor ved Danmarks<br />
Tekniske Universitet 1999. Leder af Center for Biologisk Sekvens-<br />
analyse ved DTU. Æresdoktor ved Stockholm Universitet 2002.<br />
S Y S T E M B I O L O G I O G D ATA I N T E G R AT I O N<br />
Foto: Morten Holtum Aps.<br />
Klassisk naturvidenskab har undersøgt sit forskningsemne<br />
ved at skille det ad i mindre dele på baggrund af en hypo-<br />
tese. Den voldsomme vækst i informationsmængde såvel<br />
som teknologi har ført til udviklingen af nye forsknings-<br />
metoder, som modtager af Villum Kann Rasmussens Års-<br />
legat til Teknisk og Naturvidenskabelig Forskning, Søren<br />
Brunak beskriver som ikke-hypotesedrevet forskning. Der<br />
er tale om et paradigmeskift inden for den naturvidenska-<br />
belige forskning. Prisen på 2.500.000 kr. skal ifølge Søren<br />
Brunak anvendes til forskning, der på sigt kan medvirke<br />
til udvikling af lægemidler med færrest mulige bivirkninger.
I mange år har biologien og lægevidenskaben forsøgt<br />
at finde ud af, hvordan levende væsener fungerer ved at<br />
skille dem ad og forstå komponenterne enkeltvis. Stra-<br />
tegien har været ganske succesfuld, selv om der stadig<br />
er masser af uløste problemer at tage fat på. Mange af<br />
de lægemidler, vi kender i dag, er blevet til på denne<br />
måde, men forskningen har i de sidste 10 år skiftet ka-<br />
rakter. Man er gået i gang med at producere massive<br />
mængder af eksperimentelle data, der i højere grad kan<br />
bruges til at forstå det levende som en slags systemer<br />
af vekselvirkende komponenter. Håbet er, at man på<br />
den måde kan opnå ny viden om meget komplicerede<br />
sygdomme og i forhold til lægemidler f.eks. undgå bi-<br />
virkninger, der typisk opstår, fordi man kommer til at<br />
påvirke et helt system og ikke blot en enkelt uafhængig<br />
komponent.<br />
I det humane genomprojekt har man bestemt ind-<br />
holdet af gener i menneskets arveanlæg og har fundet<br />
2 .000-30.000 af dem. De bliver kreativt udnyttet til<br />
at producere hundredtusindvis af forskellige proteiner,<br />
som man ligeledes er gået i gang med at bestemme.<br />
Dermed er tiden blevet moden til at forsøge at sætte<br />
gener og proteiner sammen til større helheder og prøve<br />
at forstå, hvordan generne sammen kan løse en kompliceret<br />
opgave, som ikke nødvendigvis kan koges ned til<br />
summen af enkelte geners biokemiske funktion.<br />
Økonomien som analogi<br />
Man kan sammenligne denne problemstilling med vanskelighederne<br />
med at forstå samfundets økonomiske<br />
system, hvor det kan være svært at forklare, hvorfor<br />
renten over en kort periode pludselig falder eller stiger<br />
drastisk, eller hvorfor der lige pludselig ligger 1 milliarder<br />
kroner mere i statskassen, end regeringen regnede<br />
med kun - uger forinden. Selv om man har en masse<br />
viden om de enkelte processer i et sådant system, f.eks.<br />
lønniveauet for hver enkelt borger, arbejdsløsheden og<br />
inflationen, kan det være vanskeligt at overskue, hvordan<br />
systemet egentlig fungerer og især at forudsige,<br />
hvordan det vil opføre sig i fremtiden, selv på meget<br />
kort sigt.<br />
Modelorganismer og computere<br />
Mennesket med dets komplicerede immunsystem og<br />
centralnervesystem, hvor hjernen er blevet kaldt det<br />
mest komplekse system, man endnu er stødt på i universet,<br />
er naturligvis ikke det enkleste væsen at forstå.<br />
Derfor har der i mange år også været tradition for at<br />
studere såkaldte modelorganismer, der er mere overskuelige,<br />
og som kan give et simplere billede af grundlæggende<br />
mekanismer. Man har derfor også tidligt<br />
bestemt arveanlæggene for mange bakterier, gærarter,<br />
bananfluer og simple orme. Mange af disse organismer<br />
er naturligvis også interessante i sig selv bioteknologisk<br />
set, hvor de som cellefabrikker kan bruges til at producere<br />
en lang række forskellige produkter.<br />
Disse massive mængder af data fra mange forskellige<br />
arter har gjort det nødvendigt inden for biologien at<br />
tage store computere i brug – noget der ikke har været<br />
tradition for på samme måde som f.eks. inden for fysikken.<br />
De mange genomprojekter medfører, at antallet<br />
af nye DNA- og proteinsekvenser vokser eksponentielt<br />
i de internationale databaser. Det samme gør information<br />
om sekvensernes funktion og afstamning og ofte<br />
også om deres molekylære struktur. For tiden (august<br />
2006) fordobles antallet af sekvenser hver 10. måned.<br />
Det betyder, at der om 10 måneder vil findes dobbelt<br />
så mange data, som der er blevet bestemt, siden man i<br />
19 0’erne for alvor begyndte at bestemme rækkefølgen<br />
af de molekylære byggesten i biologiske sekvenser.<br />
Computeren og det bioinformatiske forskningsområde,<br />
der har udviklet sig, har også været en væsentlig faktor<br />
i denne udvikling. En af de teknikker, man benytter<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N
I disse år udvikler biologien og den medicinske forskning sig i retning af en netværksforståelse af det levende som systemer. Her ser man,<br />
hvordan forskellige proteiner vekselvirker med hinanden i en struktur, der minder om illustrationer af relationer mellem mennesker eller<br />
om forbindelserne i computernetværk.<br />
6 S Y S T E M B I O L O G I O G D ATA I N T E G R AT I O N
sig af, er dataintegration. Det vil sige, at man samkører<br />
forskellige former for biologiske data, der ofte vil være<br />
komplementære, så de hver for sig bidrager unikt til<br />
forståelsen af et system.<br />
En celle bliver til to<br />
Noget af det mest fundamentale ved det levende er, at<br />
det kan kopiere sig selv – én celle kan blive til to. Pro-<br />
cessen har relevans på alle niveauer fra det befrugtede<br />
ægs udvikling til organisme og til et dagligdags eksem-<br />
pel som hævning af brød, hvor celledelingen og den<br />
kuldioxid, gærcellerne i den forbindelse producerer,<br />
gør dejen luftig. Hertil kommer naturligvis sygdomme,<br />
der er relateret til ’celledelingsfejl’, som f.eks. cancer<br />
og som ovenfor nævnte bioteknologiske produktion af<br />
proteiner, når cellen bruges som fabrik.<br />
Cellernes evne til at dele sig har aldrig været reduceret<br />
til at være betinget af et enkelt gen. Mange gener spiller<br />
derimod en væsentlig rolle, når DNA’et og andre af cel-<br />
lens komponenter skal kopieres. Mange gener bruges<br />
kun hyppigt i visse faser af cellecyklus, hvor de så er ud-<br />
trykt maksimalt. Ved at bruge såkaldte DNA-chips kan<br />
man måle, hvor meget hvert enkelt at de cirka 6.000<br />
gærgener bliver brugt, og ved at lave det samme eks-<br />
periment, f.eks. hvert 10. minut, kan man lave en slags<br />
tegnefilm med snapshots over, hvilke og hvor meget<br />
de 6.000 gærgener bliver brugt under cellecyklus (der i<br />
bagegær typisk varer omkring to timer).<br />
Et designprincip for proteinkomplekser<br />
Alle disse gener koder for proteiner, og det særlige ved<br />
dem er, at de typisk arbejder sammen i såkaldte proteinkomplekser,<br />
hvor et vist antal proteiner arbejder sammen<br />
om at løse en bestemt opgave. Man kan f.eks. bruge<br />
massespektrometri til at finde ud af, hvilke proteiner<br />
der vekselvirker med hinanden. Denne form for data er<br />
også i hastig vækst, og mange nye databaser er dukket<br />
op. Ved at samkøre de tidslige tegnefilmsdata med de<br />
statiske protein-protein-vekselvirkningsdata kan man<br />
få et tidsligt indblik i, hvordan disse proteinkomplekser<br />
dannes, der er så helt essentielle for celledelingsprocessen.<br />
Mange af de tegnefilm over genekspression, man har<br />
lavet med DNA-chips i de seneste år, har vist, at gener<br />
og proteiner bliver udtrykt, lige præcis når der er brug<br />
for dem. Hverken før eller senere. Med vores datasamkørsel<br />
har vi vist, at cellecyklus ikke er organiseret på<br />
denne måde. I stedet er der tale om ‘til tiden-aktivering’<br />
af komplekser, hvor de periodisk udtrykte proteiner<br />
bruges til at aktivere komplekserne præcis, når de<br />
skal bruges. Mange komponenter i disse komplekser er<br />
dog udtrykt ret konstant.<br />
Systembiologisk kan vi på denne måde trække et overordnet<br />
eller såkaldt holistisk designprincip ud, som går<br />
på tværs af alle komplekserne, hvor traditionel biologisk<br />
forskning typisk fokuserer på et enkelt gen eller<br />
et enkelt kompleks ad gangen. Da alle disse data kom<br />
fra gæreksperimenter, har vi vist, at gærcellecyklus tilsyneladende<br />
er designet på denne måde, men altså ikke<br />
noget om, hvordan det ser ud i andre organismer.<br />
Fra gær til menneske<br />
Det har længe været kendt, at i forskellige organismer<br />
er det mange af de samme gener, der er vigtige for cellecyklus.<br />
Men det frustrerende er, at i én organisme kan<br />
ét bestemt gen være periodisk udtrykt, mens det selv<br />
samme gen i andre organismer er mere eller mindre<br />
konstant. Selv i encellede organismer som bagegær og<br />
spaltegær kan der være meget stor forskel.<br />
Vi har derfor gentaget samkøringsanalysen i flere forskellige<br />
organismer og integreret gen-tegnefilm og<br />
protein-protein-vekselvirkningsdata for hver af dem. Vi<br />
kan vise, hvordan tre forskellige proteinkomplekser ser<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
7
En cirkel, der beskriver cellecyklus, hvor de gener, der er udtrykt periodisk er farvekodede efter, hvornår i cellecyklus genet er mest udtrykt.<br />
Celledelingen foregår kl. 12 og tager i gær cirka 2 timer. De proteiner, som generne koder for, vekselvirker med andre proteiner og danner<br />
proteinkomplekser, som man ser inde i cirklen. De proteiner, hvor gode vekselvirkningsdata endnu ikke er blevet produceret, er blevet uden<br />
for cirklen. Som man kan se, er næsten alle proteinkomplekserne en blanding af farvede og hvide komponenter – et designprincip, som<br />
tilsyneladende bliver brugt til at aktivere et proteinkompleks på det rigtige tidspunkt i cellecyklus, netop når dets opgave skal løses.<br />
S Y S T E M B I O L O G I O G D ATA I N T E G R AT I O N
M<br />
G 2<br />
Cation<br />
transport<br />
APC<br />
SCF<br />
Farve markerer det tidspunkt i cellecyklus, hvor et givet gen bliver brugt mest, og hvor man normalt forventer, at der er mest af det protein,<br />
genet koder for. Figuren viser, at cellecyklus helt generelt køres af proteinkomplekser, hvor kun et vist antal komponenter i hvert kompleks<br />
udtrykkes periodisk (de farvede), mens resten har en mere konstant ekspression (de hvide). Man kan sige, at vi bruger én type data til at<br />
tilføje “tid” til en anden type data.<br />
MCM/ORC<br />
Tubulin<br />
related<br />
Pho85cyclin<br />
Mitoticexit<br />
SPB<br />
M/G 1<br />
Regulation<br />
ofmeiosis<br />
Glycogen<br />
synthesis<br />
Cdc28-cyclin<br />
Protein<br />
kinase A<br />
Cell wall<br />
Nucleosome/<br />
budformation<br />
Sister<br />
chromatid<br />
cohesion<br />
Transcription<br />
factors<br />
DNA replication<br />
Histones<br />
DNA<br />
polymerase<br />
DNA replication<br />
and repair<br />
Septin<br />
filaments<br />
G 1<br />
S<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
9
Tre proteinkomplekser vist i tre forskellige<br />
organismer, bagegær, spaltegær og menne-<br />
ske. På grund af genduplikationer gennem<br />
evolutionen er der ikke lige mange kom-<br />
ponenter i de forskellige organismer. Man<br />
ser, at de periodiske proteiner ikke er de<br />
samme i forskellige organismer, men at det<br />
designprincip med en blanding af farvede<br />
og hvide proteiner (som blev fundet i gær)<br />
også holder i andre organismer.<br />
9 0 S Y S T E M B I O L O G I O G D ATA I N T E G R AT I O N<br />
ud i bagegær, spaltegær og menneske. Der er ikke altid det samme antal<br />
komponenter i de forskellige organismer, og vi kan se, at der er store for-<br />
skelle på, hvad der er periodisk og konstant. Væsentligt er imidlertid, at<br />
det designprincip, som vi fandt i bagegær, ser ud til at være det samme i<br />
de andre organismer, også når man inkluderer mange andre komplekser.<br />
Ikke-hypotesedrevet forskning<br />
Denne form for systembiologi handler om dataintegration, samkørsel af<br />
forskellige former for biologiske data og involverer ikke i sig selv eksperi-<br />
menter. Ideen er at tilføje biologien og den medicinske forskning noget<br />
nyt og på ingen måde at kaste vrag på al den forskning, der effektivt fører<br />
til resultater på god og sædvanlig reduktionistisk vis. Man kalder ofte<br />
denne nye type forskning for ikke-hypotesedreven, fordi man ikke starter<br />
med en antagelse for så at gå i gang med at producere eksperimentelle<br />
data, der kan bekræfte teorien. Derimod begynder man med de eksperi-
mentelle data, som andre har produceret, og leder så efter noget nyt og<br />
overraskende, der dukker op, og som man ikke på forhånd havde tænkt på.<br />
Perspektivet er ikke blot at opdage ting, der er generelle for en bestemt<br />
organisme eller for alle organismer, men også at identificere det, der er<br />
specifikt for det enkelte individ. Selv om det har taget mere end 10 år<br />
at bestemme en ”gennemsnitsudgave af de menneskelige arveanlæg” (til<br />
en udgift i omegnen af 20 milliarder kroner), er der mange, der regner<br />
med, at prisen om -10 år kan komme helt ned på nogle få hundrede<br />
kroner. Man kan derfor også se på, hvordan det enkelte individs særlige<br />
versioner af generne eventuelt kan ændre forskellige processer, herunder<br />
cellecyklus, og skabe viden, der kan benyttes i forbindelse med design af<br />
individualiseret medicin. Målet er at bruge denne viden til at forbedre og<br />
forlænge menneskeliv ved at udnytte data og computere til det yderste.<br />
De molekylære mekanismer, der styrer cel-<br />
ledelingen, har stor betydning i forbindelse<br />
med mange forskellige sygdomme, f.eks.<br />
cancer, hvor cellerne deler sig med stor hast.<br />
Billedet viser cancerceller fra æggestokke,<br />
der deler sig.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
9 1
Den københavnske<br />
Ring<br />
AF KASPER BECH HOLTEN<br />
Kasper Bech Holten (f. 1973) instruktør i ind- og udland,<br />
kunstnerisk leder af Århus Sommeropera 1996 – 2000. Fra år<br />
2000 operachef på Det Kongelige Teater.<br />
9 2 D E N K Ø B E N H AV N S K E R I N G<br />
Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
Kun ganske få gange er den tyske komponist Richard<br />
Wagners operaværk fra 1876, Nibelungens Ring blevet<br />
opført i sin helhed i Danmark. Det Kongelige Teaters op-<br />
sætning af Den Københavnske Ring i det nye Operahus i<br />
2006 var instrueret af operachef Kasper Bech Holten, der<br />
havde lagt den musikalske ledelse i hænderne på chefdiri-<br />
gent Michael Schønwandt. Næsten umærkeligt for publi-<br />
kum blev de fire operaforestillinger også optaget på film.<br />
Fortællingen om det 20. århundrede i Brünhildes skik-<br />
kelse blev optaget af CUBUS FILM A/S, der med nye<br />
og utraditionelle placeringer af kameraer foran, bagved og<br />
over scenen har gennemført optagelser, så man vil kunne<br />
præsentere hidtil ukendte elementer i den gigantiske fore-<br />
stilling på dvd i løbet af 2007. Optagelsen blev støttet af<br />
VELUx <strong>FONDEN</strong> med en donation på 1.200.000 kr.
v e l u x f o n d e n<br />
9 3
Brünhilde blev omdrejningspunktet for<br />
operachef Kasper Bech Holtens opsætning<br />
af Nibelungens Ring. På foregående side ses<br />
kgl. operasanger Tina Kiberg som Brünhil-<br />
de, der søger tilbage i slægtens historie for<br />
at forstå sit eget liv. Ovenfor ses Brünhilde<br />
med sin udkårne Siegfried, fremført af kgl.<br />
operasanger Stig Fogh Andersen. Bemærk<br />
også den moderne scenografi, som den ny<br />
operabygning åbner mulighed for. Fra Rag-<br />
narok. Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
9 D E N K Ø B E N H AV N S K E R I N G<br />
I april og maj 2006 gik drømmen i opfyldelse. Den første opførelse af<br />
Wagners gigantværk Nibelungens Ring på Det Kongelige Teater i næsten<br />
et århundrede gik over scenen i sin helhed fire gange – og heldigvis blev<br />
produktionen, ikke mindst takket være velvillig støtte fra <strong>VELUX</strong> FON-<br />
DEN fastholdt på dvd.<br />
For os på Det Kongelige Teater har det været en forrygende oplevelse at<br />
grave sig så dybt ned i et værk i flere år; de første forberedelser begyndte i<br />
2001, premieren på den første af de fire dele af værket fandt sted i 2003,<br />
og det var altså i ugerne op mod sommerferien i 2006, at vi kunne glæde<br />
os over det samlede resultat.<br />
Vi er alle sammen blevet ældre undervejs, og arbejdet med at genopsætte<br />
de enkelte dele af Ringen har givet os mulighed for at prøve idéer af,<br />
som i nogle tilfælde blev hængende og i andre blev strøget igen. Mange<br />
detaljer blev ændret undervejs, men den grundlæggende idé bag vores<br />
fortælling blev faktisk til meget hurtigt; en familiesaga med Brünnhilde<br />
i centrum.<br />
Richard Wagners Nibelungens Ring er en fantastisk vision. Et værk, som<br />
ikke ligner noget andet i musikhistorien, og som for altid ændrede den<br />
måde, vi tænker på, når vi beskæftiger os med opera. Et værk, som er<br />
udtænkt af en multibegavelse, der levede i grænselandet mellem vision
og virkelighed, som både skrev tekst og musik til en tidløs og univer-<br />
sel mytologisk musikfortælling om menneskets valg og fravalg. En multi-<br />
begavelse, som samtidig havde virkelighedssans og dramatisk tæft nok til<br />
også at skabe et af de mest medrivende og vedkommende sceniske værker<br />
i verdenshistorien.<br />
Komponisten, forfatteren, tænkeren og mennesket Richard Wagner er<br />
blevet skældt ud, tilbedt, hadet, forgudet, hånet og idoliseret som ingen<br />
anden i operaens verden. Der er skrevet flere bøger om ham og hans vær-<br />
ker end om nogen anden komponist, og Nibelungens Ring er uden tvivl<br />
det mest gennemanalyserede og omdiskuterede musikdramatiske værk<br />
overhovedet. Med sine fire dele med omkring 1 timers musik i alt er det<br />
på ingen måde en normal opera, men en hel verden man kan drage ind i<br />
og bruge år af sit liv på at blive klogere på – og af.<br />
Fortællingen om det 20. århundrede<br />
Ringen er med andre ord et uendeligt rigt værk, der siden 1 76 uafbrudt<br />
har beskæftiget såvel kunstnere som intellektuelle og har affødt flere ekstreme<br />
tolkninger end noget andet operaværk. Ringen er et værk, som<br />
kan læses på uendeligt mange niveauer. Ringen er så rig, fordi ikke én<br />
tolkning kan hævde at have patent på indholdet i værket.<br />
Den storslåede scenografi, hvor man aner<br />
Siegfrieds døde krop i flammerne. Fra Ragnarok.<br />
Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
v e l u x f o n d e n<br />
9 5
Som den eneste dansker der har dirigeret<br />
ved Festspillene i Bayreuth, var musikchef<br />
Michael Schønwandt selvskrevet til at løfte<br />
det musikalske ansvar for Det Kongelige Te-<br />
aters opførelse. Her sammen med Det Kon-<br />
gelige Kapel i 2003 forud for opførelsen af<br />
Valkyrien . Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
9 6 D E N K Ø B E N H AV N S K E R I N G<br />
Vores tolkning af Ringen er en familiesaga. En fortælling om en families<br />
storhed og fald i tre generationer, som vi kender den fra Bibelen, fra de<br />
store romaner og fra Godfather-trilogien. For hvert enkelt menneske ud-<br />
gør familien jo en egen mytologi, og en families historie kan virke som en<br />
miniudgave af en hel verdens historie: det enkelte menneskes verden.<br />
Tiden i centrum<br />
Wagner skrev Ringen præcis samtidig med, at mange af de tankesæt, der<br />
kom til at dominere det 20. århundrede, blev til. I Ringen har Wagner<br />
igennem en families historie foregrebet mange af de konflikter og pro-<br />
blemstillinger, som skulle præge det århundrede, der blev menneskets hi-<br />
stories på én gang mest grusomme, mest voldsomme og mest kraftfulde.<br />
Vores familiesaga bliver derfor samtidig her i begyndelsen af det 21. år-<br />
hundrede historien om det 20. århundredes måde at tænke på og de store<br />
tankesæt og konflikter, der flåede det i stykker.<br />
På den måde mødes familiesagaen med verdenshistorien. Ringens historie<br />
spænder over det meste af et århundrede, og vi vil gerne gøre det tydeligt,<br />
hvordan tiden går, mens historien fortælles. Det er vigtigt, at man mær-<br />
ker, hvordan tiden er gået mellem Rhinguldet og Valkyrien, og fra denne<br />
videre til Siegfried, og det kan være svært, hvis det hele bare foregår i en<br />
ubestemmelig, mytologisk tid. Derfor “smager” hver af de fire operaer<br />
visuelt af en del af det 20. århundrede, fra start til slut.<br />
En feministisk familiesaga<br />
Vores fokus i denne familiehistorie vil være Brünnhilde, som i Ringen
udvikler sig fra en viljesløs pige, der knapt er mere end et spejlbillede af<br />
sin far, til en selvstændigt tænkende og forstående kvinde, der gør op med<br />
de mænd, som har kostet hende så megen smerte og krævet så store ofre<br />
af hende. Den kvindelige forståelse af verden bryder til slut i Ringen gen-<br />
nem de gamle maskuline ideologiers kamp om at vinde magten og forløse<br />
verden. Er det mon vejen frem i en individualiseret, globaliseret verden?<br />
Vores udgave af Ringen foregår i et drømmeunivers, hvor spor, erindrin-<br />
ger, motiver og minder hober sig op som i et gigantisk neuralt netværk<br />
med associationer på kryds og tværs, der næsten kan minde om den glo-<br />
baliserede verden og internettets måde at kommunikere på. Men selv om<br />
vores Ring vil ”smage” af det 20. århundrede, er det ikke en realistisk eller<br />
konkret fortælling. Den handler først og fremmest om en kvinde, der på<br />
randen af afgrunden har mistet overblikket, men som forsøger at forstå sit<br />
eget liv gennem minderne om, hvordan hun blev den kvinde, hun blev,<br />
og hvorfor hun fik det liv, hun fik. For i sidste ende er Ringen en dybt<br />
personlig beretning om et menneskes drømme og bevidsthedsudvikling,<br />
spejlet i den verden, der omgiver det. Den københavnske Ring er først og<br />
fremmest en kvindes drøm – Brünnhildes historie.<br />
Nu er Brünnhildes drøm kun levende i vores erindring – dekorationerne<br />
til produktionen findes ikke mere, og desto mere glædeligt er det derfor,<br />
at det snart vil kunne lade sig gøre at genskabe oplevelsen hjemme i stuen<br />
foran fjernsynet.<br />
Koncentration hos Kasper Bech Holten ved<br />
sceneprøve på operaen Siegfried i maj 2005.<br />
Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
v e l u x f o n d e n<br />
9 7
CUBUS Film ApS har venligst stillet disse<br />
billeder til rådighed fra opførelsen af<br />
forestillingen Ragnarok, der viser en af de<br />
simpleste og mest nøgne scener i Ringen.<br />
”Til at optage den viste sekvens blev kameraer<br />
placeret inde i siden af scenografien,<br />
og de giver sammen med det fjernstyrede<br />
kamera i sufflørkassen intense og nærværende<br />
billedmuligheder, vi ikke kunne have<br />
fået fra salen”. Foto: Billedproducer Uffe<br />
Borgwardt.<br />
9 8 d e n k ø b e n h av n s k e r i n g<br />
Den københavnske Ring.<br />
Af Uffe Borgwardt<br />
Opgaven var på en gang fantastisk visuel og fantastisk besværlig. Utrolig<br />
visuel, eftersom scenograferne fra starten holdt en unormalt høj detalje-<br />
ringsgrad, i håb om at forestillingen ville blive filmet. Dertil var alle perso-<br />
ner på scenen hele tiden i gang med noget. Ikke bare den syngende, men<br />
også bi-personerne var hele tiden i aktivitet. Vi ønskede derfor at kunne<br />
fortælle en billedhistorie af de mange ting, der sker samtidig på scenen.<br />
Forestillingen var meget besværlig, fordi mange af scenografierne er luk-<br />
kede i siderne og med loft på. Man kunne umiddelbart kun tage billeder<br />
lige forfra, men med opfindsomhed og stor velvilje fra teatret fandt vi<br />
løsninger, der giver overraskende billeder. Vi savede små kighuller i sce-<br />
nografien, hvorigennem vi kunne tage billeder, og vi fik tilladelse til at<br />
placere fjernstyrede kamerahoveder på størrelse med en håndbold inde i<br />
scenografien og nede ved siden af suffløsen. På den måde kunne vi filme<br />
personerne fra siderne, så vi kunne filme den intense øjenkontakt imellem<br />
dem, og vi kunne få personerne på linje i vores billeder, så vi i ét billede<br />
kunne se mere end én person ad gangen. Det kan man sjældent, hvis man<br />
er bundet til kameraplaceringer i salen.<br />
Besværlighederne rakte ud over de lukkede scenografier, for teatret havde<br />
til fulde udnyttet det nye operahus’ tekniske muligheder. Scenegulvene<br />
bevægede sig derfor op og ned både fem og ti meter, frem og tilbage i<br />
hele den halve fodboldbanes længde og drejede rundt først den ene vej<br />
og så den anden.<br />
Alle var derfor lidt nervøse for, at fotografer, der gemte sig bag en kulis-<br />
sevæg, ikke flyttede sig på det rigtige tidspunkt og pludselig drejede med<br />
ind på scenen eller blev hejst farligt højt op i luften. Når vi havde taget<br />
højde for sikkerheden for alle personer og kendte koreografien på bagscenen,<br />
så var det stadig en udfordring med kabeltrækkene til kameraerne.<br />
Kablerne ville hurtigt blive klippet over af de store elevatorer, der kører<br />
scenegulvene op og ned, hvis de lå henover de forkerte steder. Og hvad<br />
gør man med et kabeltræk ind til en scenografi, der drejer mere end 360<br />
grader rundt?<br />
Vi fik det løst. Det var enormt flot at filme og har resulteret i levende billeder,<br />
hvor man som kommende seer vil komme tættere på figurerne og<br />
opleve flotte billeder med masser af liv i. En oplevelse der vil adskille sig<br />
fra den mulighed, man havde fra publikumssæderne.
Brünhilde er sikker på, at det må være Siegfried, der kommer hjem, da flammerne omkring hende bryder ud igen. Tina Kiberg i Ragnarok.<br />
Foto: M. Mydtskov Rønne.<br />
Richard Wagner blev født 1 13 i Leipzig og døde 1 3<br />
i Venedig.<br />
I 1 afsluttede Wagner et handlingsresumé til, hvad<br />
han forventede skulle være én opera bygget på Nibelungmyten.<br />
Året efter indledte han som 3 -årig kompositionsarbejdet<br />
hertil, men projektet udviklede sig,<br />
og først i 1 7 satte Richard Wagner i en alder af 62 år<br />
punktum på det sidste partitur.<br />
I 1 7 havde Wagner ellers afsluttet partiturerne til<br />
Rhinguldet og Valkyrien og var i gang med partituret<br />
til Siegfried, men måtte af økonomiske grunde henlægge<br />
projektet og koncentrere sig om at afslutte arbejdet<br />
med to andre operaer. Tristan og Isolde blev opført i<br />
1 9 og Mestersangerne 1 67.<br />
I 1 69 uropføres Rhinguldet, i 1 70 Valkyrien, og i<br />
1 71 færdiggøres partituret til Siegfried. I 1 72 flytter<br />
Wagner til Bayreuth, og i 1 7 afsluttes partituret til<br />
Ragnarok.<br />
I 1 76 opføres Nibelungens Ring skrevet, komponeret<br />
og dirigeret af Richard Wagner ved det første festspil<br />
i det nybyggede hus i Bayreuth. Wagners kommentar<br />
efter første komplette opførelse lød: ”Næste gang gør<br />
vi det helt anderledes.”<br />
Indtil 2006 var Nibelungens Ring kun opført i alt 6<br />
gange af den Kongelige Opera. Det var mellem 1909<br />
og 1912. I 197 opførte den svenske opera ved et gæstespil<br />
hele Ringen på Det Kongelige Teaters Gamle<br />
Scene. Værket er endvidere blevet opført af Den jyske<br />
Opera i Aarhus i sin helhed i 19 7 og 1996.<br />
v e l u x f o n d e n<br />
9 9
ars<br />
M<br />
Rejser til<br />
i den nærmeste<br />
fremtid<br />
AF PER NØRNBERG<br />
Per Nørnberg (født 1942) cand.scient. i geografi fra Århus Universitet 1973, adjunkt samme sted og ph.d.-grad i 1980 på afhandling<br />
om mineralogi og forvitringsprocesser. Siden 1980 lektor på Geologisk Institut, Århus Universitet, leder af Mars Simulations Labo-<br />
ratoriet oprettet 1999 på Århus Universitet.<br />
Mars Simulerings Laboratoriet har i 2005 modtaget<br />
2.600.000 kr. i støtte fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong><br />
<strong>FONDEN</strong> til dansk deltagelse i et Marsforskningsprojekt.<br />
Bevillingen er givet til lektor Per Nørnberg, Geologisk<br />
Institut. Simulerings Laboratoriet er et tværfagligt samar-<br />
bejde mellem fire naturvidenskabelige institutter. Labora-<br />
toriet skal deltage i mineralogiske og klimatiske studier på<br />
den Europæiske Rumfarts Organisation, ESA’s ExoMars<br />
1 0 0 R E J S E R T I L M A R S<br />
mission, som flyver til Mars om ca. fem år. Bevillingen<br />
vil sætte laboratoriet i stand til at udvikle to instrumen-<br />
ter, som skal monteres på et fjernstyret køretøj, som skal<br />
medbringes på missionen til Mars. Begge instrumenter<br />
har fokus på vindforholdene, men vil endvidere bidrage til<br />
ny viden om det røde støv, som er karakteristisk for Mars,<br />
såvel som støvets mineralogi.
Mars i kikkerten<br />
Mars er som Venus en meget synlig planet på himlen, og man<br />
ved faktisk ikke, hvem der opdagede den, men vi ved om Mars,<br />
at den fik navn efter den romerske krigsgud, fordi planetens røde<br />
farve minder om blod. I den sammenhæng er det tankevækken-<br />
de, at blodet har sin farve fra jern i hæmoglobin, ligesom Mars<br />
har sin farve fra jernoxidet hæmatit.<br />
Mars har altid fascineret mennesket, og den fascination blev ikke<br />
mindre, da den hollandske fysiker Christian Huygens, som var<br />
den første, der var i stand til at fremstille en virkelig kvalitets-<br />
kikkert, vendte sin kikkert mod Mars og kunne lave detaljerede<br />
beskrivelser af strukturer på overfladen af planeten. Han tegnede<br />
i 16 9 det første kort over Mars og markerede her det senere<br />
benævnte Syrtis Major som en V-formet struktur.<br />
Senere (1672) beskrev han også polarkapperne på Mars. Hans<br />
iagttagelser af Mars gav ophav til mange spekulationer om kanaler,<br />
plantevækst, årstiders skiften og marsbeboere, der kulminerede<br />
omkring år 1900 med debatten om eksistensen af<br />
kunstige kanaler på Mars’ overflade. Det var ikke før, at amerikanernes<br />
Mariner-sonder under deres forbiflyvninger i midten af<br />
tresserne sendte detaljerede billeder af Marsoverfladen tilbage til<br />
Jorden, at vores forestillinger om kanaler, årstider og marsmænd<br />
blev endeligt begravet. Med billederne fra Mariner-sonderne<br />
stod det klart, at Mars’ overflade var en tør og kold ørken.<br />
Tættere på<br />
Senere Marssatelitters billeder og især Viking-sondernes målinger<br />
fra 1976 og fremefter rejste dog velbegrundet tvivl om, hvorvidt<br />
klimaet på Mars altid havde været sådan. At der ikke kunne<br />
spores liv, hvor Viking-sonderne landede, viste det materiale, de<br />
gravede op. Billedmateriale, spektroskopiske målinger og kemiske<br />
analyser viste dog et mere nuanceret billede af planeten.<br />
Resultaterne blev bearbejdet i mange år derefter, men først ca.<br />
20 år senere begyndte man igen at sende sonder til Mars. Hvem<br />
husker ikke den lille Pathfinder-bil, som vi alle i 1997 fulgte på<br />
TV? Den mission åbnede op for en række opfølgende missioner<br />
Ricciolis kobberstik fra 1651 viser, hvordan det Kopernikanske<br />
heliocentriske verdensbilledes vejes op mod<br />
Tycho Brahes ‘subgeocentriske’ verdensbillede og findes<br />
for let.<br />
JORDEN MARS<br />
Masse (kg) 6,0 x 1024 6,4 x 1023<br />
Diameter (km)<br />
Middel<br />
12756 6787<br />
massefylde (g/cm3 )<br />
Undslip<br />
5,52 3,94<br />
hastighed (m/sec) 11200 5000<br />
Gravitationen<br />
Gennemsnitsafstand<br />
1 G 0,38 G<br />
til Solen (AU) 1 1,52<br />
Rotationsperiode<br />
(150 mill. km) (228 mill. km)<br />
(timer)<br />
Omdrejningsperiode<br />
23,93 (døgn) 24,62 (sol)<br />
(dage)<br />
Middel overflade<br />
365,26 686,98<br />
temperatur (°C) +15 (+20) -63 (-140)<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 0 1
til Mars, som gang på gang har væltet vore hypoteser<br />
om forholdene og dannelsesprocesser på planeten.<br />
Mars har kun halvt så stor en diameter som Jorden.<br />
Dens masse er ti gange mindre end Jordens, og tyng-<br />
dekraften er kun ca. en tredjedel. Atmosfæren er tynd<br />
(7 mb mod Jordens 1013 mb) og består næsten ude-<br />
lukkende af CO 2 . Det er ikke noget indbydende sted<br />
for liv, men har det mon altid været sådan?<br />
Ny viden<br />
Vi ved i dag, at det har det ikke. Der er med de sene-<br />
ste målinger fra især de to amerikanske rover-køretøjer,<br />
som nu på tredje år bevæger sig rundt på Mars, kom-<br />
met mange sikre resultater om en tidligere vådere og<br />
varmere Mars. Planeten er dog først og fremmest præ-<br />
get af, at overfladen har en vulkansk oprindelse. Der<br />
har i tidligere tider været store områder med saltholdigt<br />
vand, hvori der er aflejret forvitrede geologiske mate-<br />
rialer, som er nedbrudt fra de vulkanske bjergarter. Der<br />
er store områder med klitter og tykke og udbredte lag<br />
med lagdelte sandaflejringer, som vi i Danmark kender<br />
fra grusgrave. Der er store flodlejer, som i dag er tørre,<br />
men som i tidligere tider er udgravet af store mængder<br />
rindende vand. Vi ved også, at laget af rødt støv, som<br />
dækker hele planeten, og som vi tidligere troede var et<br />
tykt lag, nu viser sig at være så tyndt, at det let kan suges<br />
op af små skypumper, som så afslører det mindre kemisk<br />
forvitrede, gråsorte, vulkanske materiale nedenunder.<br />
Det røde støvlag er centimeter til millimeter tyndt, og<br />
det er et meget interessant resultat, som fortæller, at<br />
de iltende forhold, som skal til for at omdanne den grå<br />
basalt til røde jernoxider, ikke har været dominerende<br />
i en målestok, som kan sammenlignes med de iltende<br />
forhold på Jorden. Hvis det er liv, der på Mars har til-<br />
ført ilten til jernoxidationen, ligesom på Jorden, hvor<br />
ilten kom ind i atmosfæren med blågrønalgerne, så har<br />
de forhold ikke kunnet komme til at dominere Mars-<br />
1 0 2 R E J S E R T I L M A R S<br />
overfladen. Men det udelukker ikke, at der tidligere kan<br />
have været liv på Mars, og heller ikke at det kunne have<br />
overlevet i lommer under overfladen.<br />
Liv på Mars<br />
Her er vi ved det vigtigste argument for at udforske<br />
Mars. For den europæiske rumfartsorganisation (ESA)<br />
og den tilsvarende amerikanske (NASA) og for alle<br />
andre deltagere i deres missioner er hovedinspirations-<br />
kilden perspektivet i, at der er eller kan have været liv<br />
andre steder i universet. Hvis man finder spor af liv på<br />
Mars, og hvis man kan påvise, at dette liv er opstået<br />
uafhængigt af biosfæren på Jorden, vil Jorden ikke læn-<br />
gere være enestående i betydningen af at huse biologisk<br />
aktivitet.<br />
Mars Simulerings Laboratoriet<br />
For at kunne svare på spørgsmålet om liv på Mars laves<br />
der detaljerede måleprogrammer på planeten. Mars-<br />
forskning er en meget langsigtet affære. Missioner til<br />
Mars planlægges med en tidshorisont på en halv snes år.<br />
De faglige teams bruger flere år på at kvalificere sig til at<br />
deltage i NASA’s og ESA’s programmer. Det har også<br />
været betingelserne for Mars Simulerings Laboratoriet<br />
ved Aarhus Universitet, som er et tværfagligt samarbej-<br />
de mellem fire naturvidenskabelige institutter.<br />
Her arbejder biologerne med mikrobiologisk over-<br />
levelse under Marsforhold, og kemikere med iltnings-<br />
processer på Marsoverfladen skabt af det stærke ultra-<br />
violette lys, som med Mars’ tynde atmosfære når ned<br />
til overfladen. Geologerne arbejder med mineralogi af<br />
bjergarter og det røde støv, og fysikerne foretager må-<br />
linger af vindstyrke og vindretning, støvopladning og<br />
mineralogiske og kemiske bestemmelser på de geolo-<br />
giske materialer. Marsforskning er meget international,<br />
hvilket betyder, at vi i Aarhus − ud over samarbejdet<br />
med rumfartsorganisationerne ESA og NASA − har
samarbejde med universiteter og virksomheder i en lang række europæi-<br />
ske lande samt USA og Canada.<br />
Laboratoriet blev startet i 1999 og fik fra starten mulighed for at lave en<br />
vindtunnel, som er i stand til at skabe de daglige atmosfæriske overfla-<br />
deforhold på Mars stabiliseret over en længere periode. Det viste sig ved<br />
forundersøgelserne samt ved fremlæggelsen af de første kongresindlæg<br />
og de første publikationer, at det er den eneste eksisterende vindtunnel<br />
med de egenskaber. I vindtunnelen kan vi lave eksperimenter, som endnu<br />
ikke kan laves andre steder. Det har betydet, at vi har kunnet foretage<br />
unikke eksperimenter, publicere resultaterne, og at vi har kunnet teste<br />
dele af en lang række andre gruppers instrumenter samt lave realistiske<br />
Mars eksperimenter.<br />
Ud over vindtunnelen har Laboratoriet også lavet et kammer til mikro-<br />
biologiske eksperimenter under Marsforhold og fremstillet flere mindre<br />
kamre til kemiske og fysiske eksperimenter.<br />
Kommende flyvninger<br />
Til NASA’s første flyvning til Mars (Phoenix missionen i 2007) er der i<br />
Aarhus udviklet en vindsensor, som kan måle vindhastighed og vindret-<br />
ning. Vindsensoren kaldes med et engelsk ord for Telltale. Det refererer<br />
til de tynde snore, som sidder på sejlskibes sejl og hjælper med til trimnin-<br />
gen. Hele instrumentet er en halv snes centimeter højt.<br />
Mars Simulerings Laboratoriets struktur<br />
(P. Nørnberg).<br />
Mars vindtunnelen (H. Bechtold) Simulati-<br />
ons Laboratoriets vindtunnel har et målerør<br />
i vindtunnelen (blå), som måler ca. 1,5 m og<br />
har en diameter på 40 cm. Den ligger inde i<br />
sit eget returrør (orange) for at skaffe plads<br />
til hele konstruktionen inde i en ståltank<br />
(grå) på ca. 3 x 1 meter. Den blå flange til<br />
højre kan køles ned med flydende kvælstof<br />
og har gennem stænger til vindtunnelen,<br />
som så også køles ned. Den røde turbine,<br />
der ses i højre ende af vindtunnelen, sætter<br />
luften i bevægelse. Slusen oven over tanken<br />
samt vinduerne i siderne og i bunden bru-<br />
ges ved instrumentmontering og til at lave<br />
observationer igennem. Turbinen roteres<br />
med den grønne aksel, der er forbundet til<br />
en elmotor. Der kan opnås vindhastigheder<br />
fra 0 til 40 m/sek.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 0 3
Vind- og støvmåleren LAMDA til ESA, Exo-<br />
Mars. Er her vist inde i vindtunnelen. (J.<br />
Merrison).<br />
Telltale-vindmåleren til NASA Phoenix, den<br />
måler ca. 10 cm i højden (H. Bechtold).<br />
1 0 R E J S E R T I L M A R S<br />
Phoenix-landeren er tegnet af NASA og er en faststående konstruktion,<br />
der vil lande på planeten i maj 200 . Landingen vil foregå forholdsvis tæt<br />
på Mars’ nordpol (70o N), hvor man ved, at is af vand befinder sig tæt under<br />
overfladen. Her vil Phoenix-landerens arm med sin skovl kunne tage<br />
materiale op fra den ismættede jord. Den jord skal placeres i instrumenter,<br />
som kan varme den op og lave kemiske og fysiske analyser på materialet.<br />
Det er håbet ud fra de analyser at kunne bidrage til historien om, hvorvidt<br />
der er eller har været liv på Mars. På landeren vil der blive rejst en meteorologimast<br />
kort efter landingen med vindsensoren siddende i toppen.<br />
Vindsensoren, som Mars Laboratoriet er ansvarlig for, er nødvendig for at<br />
kunne måle vindhastighed og vindretning, som skal kendes, når landerens<br />
arm graver prøver op og skal hælde dem i instrumenterne på landerens<br />
dæk. Det er vigtigt, at f.eks. den fine del af prøverne ikke blæser væk,<br />
således at man kommer til at analysere på materiale, der giver et skævt billede<br />
af forholdene. På denne måde indgår vi som et led i eftersøgningen<br />
af liv på Mars.<br />
Instrumenter fra Århus<br />
Med bevillingen fra <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> blev det<br />
som nævnt muligt for Mars Simulations Laboratoriet også at deltage i<br />
ESA’s næste flyvning til Mars. Her skal laboratoriet levere to instrumenter.<br />
De har begge relation til vinden, det røde støv og støvets mineralogi.<br />
Det er meget usikkert at måle vindhastigheder og -retning i Mars’ tynde<br />
atmosfære. Her har en laserbaseret vindmåler, som er udviklet på Mars<br />
Simulations Laboratoriet, vist sig at være velegnet. Den er derfor blevet<br />
valgt af ESA til at blive sendt med ExoMars-mission i 2011. Vindmåleren<br />
kan tillige måle støvets opladningsegenskaber og støvtætheden.<br />
Med kendskab til vindhastighed og vindretning får man mulighed for at<br />
sige noget om strømningsmønsteret på Mars og få bedre kendskab til klimaet.<br />
På Mars er der meget koldt, og luften kan derfor ikke indeholde ret<br />
megen fugtighed. Det betyder, at atmosfæren det meste af tiden vil have<br />
en meget lav relativ luftfugtighed (den %-del vand, som luften kan indeholde<br />
i forhold til vandmætning ved en given temperatur). Vi kender det<br />
fra om vinteren, når vi lukker kold luft ind i stuen og varmer den op til 20<br />
grader, så bliver luften meget tør. I den tørre luft vil støvpartiklerne have<br />
lettere ved at holde på deres ladning og dermed være elektriske, som vi<br />
kender det fra støv i tør luft på Jorden. De opladede partikler vil “klæbe”
RøntgendetektorerMössbauerdrev<br />
og<br />
-elektronik<br />
til alt det, de rammer, og det er i mange sammenhænge en uheldig egen-<br />
skab ved støvet på Mars. Støvet kan sætte sig på instrumenter, linser,<br />
solpaneler og, hvis der kommer bemandede flyvninger til Mars, også på<br />
astronauternes rumdragt. Støvet vil være meget vanskeligt at rense af og<br />
vil i øvrigt have kemiske egenskaber, som kan medvirke til nedbrydning<br />
af rumdragterne. Det er kendt fra Viking-landernes analyser, at støvet er<br />
stærkt oxiderende, og det er også observeret på de bemandede flyvninger<br />
til Månen. Støvets elektriske egenskaber er interessante ud fra en ren vi-<br />
denskabelig synsvinkel, men er også en vigtig risikofaktor ved bemandede<br />
flyvninger til Mars. Derfor vil vi med vores instrument undersøge støvets<br />
elektriske egenskaber.<br />
Det andet af Mars Laboratoriets instrumenter, der skal med på Exo-<br />
Mars missionen, er en udbygning af et allerede eksisterende Mössbauer-<br />
spektrometer fra universitetet i Mainz. Det er specielt egnet til at under-<br />
søge mineraler, som indeholder jern, og det er jo heldigt, når det drejer<br />
sig om planeten Mars, hvor jern er det tredje hyppigst forekommende<br />
grundstof i overfladen. Det indgår i en meget stor del af det basaltiske<br />
vulkanske materiale, som Marsoverfladen består af, og det er jern, der i<br />
iltet form er skyld i den røde farve, vi ser, når vi retter øjet mod Mars.<br />
Farvestoffet her er ’svenskrødt’ (hæmatit), det som en del svenske huse<br />
er malet med.<br />
Mars’ overflade<br />
Mössbauerkilde<br />
CEMSdetektor<br />
Principskitse af Mössbauer-instrumentet,<br />
der er specielt egnet til at undersøge mi-<br />
neraler, som indeholder jern, som er det<br />
tredjehyppigst forekommende grundstof<br />
i overfladen. Det eksisterende instrument<br />
måler på to energier, som trænger igen-<br />
nem henholdsvis ~150 μm og ~75 μm stof.<br />
Det giver information om hele prøven, man<br />
ser på, hvis den er 2-50 μm tyk, som støv og<br />
støvaggregater på Mars typisk er. Simulations<br />
Laboratoriet skal udvikle en detektor,<br />
der kan måle på elektroner, som kun trænger<br />
ud fra et ganske tyndt lag af materiale<br />
(0,3 μm). Det vil betyde, at vi nu ud over<br />
den hidtidige mineralogiske information<br />
fra hele prøven også får information fra det<br />
alleryderste forvitrede lag af en prøve og<br />
dermed ny viden om forvitringsforholdene<br />
på Marsoverfladen. (P. Gunnlaugsson).<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 0
Phoenix-landeren tegnet nær<br />
Mars’ nordpol, hvor den er plan-<br />
lagt til at lande i 2008 (NASA).<br />
1 0 6 R E J S E R T I L M A R S<br />
Perspektiv og fremtid<br />
Perspektivet i den eftersøgning af fortidigt eller eventuelt nutidigt liv på Mars ræk-<br />
ker tilbage til diskussionen om det kopernicanske verdensbillede. Med offentlig-<br />
gørelsen af sit berømte værk i året 1 3: De Revolutionibus Orbium Coelestium,<br />
startede Kopernicus sin revolution mod opfattelsen af Jorden som universets cen-<br />
trum. I den diskussion blev en allerede i datiden berømt dansker, Tycho Brahe, en<br />
vigtig deltager, som illustreret i Riccolis kobberstik.<br />
Hvordan kunne det gå sådan? Jo, Tycho Brahe kan nok påstås at være grundlæg-<br />
geren af den moderne naturvidenskab, idet han strengt holdt sig til at bygge sine<br />
antagelser på observationer i stedet for på spekulationer. Dog kan han med sin<br />
forankring i kristendommen og som Frederik II’s hofastrolog ikke helt undsige<br />
sig spekulationer. Men det var netop i samspillet mellem de hidtidige konklusioner<br />
bygget på utilstrækkeligt underbyggede antagelser og så Tycho Brahes kontrol af<br />
datidens “data” ved hjælp af observationer, at Tycho Brahe skilte sig ud. Tycho<br />
Brahe var nok tiltalt af Kopernicus’ system, men hans observationer stemte bedst
overens med hans eget system med Jorden i centrum af universet. Derfor måtte<br />
han som naturvidenskabsmand holde sig til konklusionen på sine egne observatio-<br />
ner. Det var en yderst rimelig antagelse. Tycho Brahes observationer var meget<br />
nøjagtige. Usikkerheden var nede på et bueminut (1/60 grad), og de var vel at<br />
mærke lavet uden kikkert. Det var de observationer, der satte Kepler i stand til at<br />
opstille sine tre planetlove.<br />
Hvis man finder spor af liv på Mars – og hvis man kan påvise, at dette liv er op-<br />
stået uafhængigt af biosfæren på Jorden – vil den kopernicanske revolution være<br />
tilendebragt. Jorden er da heller ikke længere enestående i betydningen af at huse<br />
biologisk aktivitet.<br />
Det er Mars Simulations Laboratoriets ambition at bidrage til den diskussion, og vi<br />
håber at være med til at gøre Danmark mere synligt i Marsforskningen. Vi er end-<br />
nu i en pionerperiode, men med anerkendelsen af vores arbejde i ESA og NASA er<br />
vi nu kvalificerede til som dansk hold på internationalt plan at være med dér, hvor<br />
diskussionen foregår.<br />
Den amerikanske rover Spirits<br />
landingsmodul efterladt i Mars-<br />
landskabet (NASA).<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 0 7
1 0 H A U C H S P H Y S I S K E C A B I N E T<br />
Hauchs<br />
Physiske<br />
Cabinet<br />
AF JØRGEN FROM ANDERSEN<br />
Jørgen From Andersen (f. 1945) cand.<br />
scient. 1975, adjunkt/lektor ved Sorø Aka-<br />
demis Skole 1986. Siden 1994 tilsyn med<br />
Hauchs Physiske Cabinet under Stiftelsen<br />
Sorø Akademi<br />
A.W. Hauch opbyggede i slutningen af 1700-tallet en unik<br />
samling af instrumenter, så han som en af de første i Dan-<br />
mark kunne gennemføre forsøg i fysik og kemi i større<br />
omfang. Hauch kom imidlertid ud i økonomiske proble-<br />
mer og måtte i 1815 tage imod Kong Fr. VIs tilbud om<br />
at købe hans samling. I 1827 blev instrumentsamlingen<br />
overdraget Sorø Akademi, hvor den efter relativt få år blev<br />
opmagasineret og gik i glemmebogen. I 1970’erne blev<br />
de første skridt taget til en systematisk registrering af den<br />
unikke samling. De mange instrumenters unikke hånd-<br />
værksmæssige kvalitet har skabt ny interesse om Hauchs<br />
Physiske Cabinet, og med en donation på 2.000.000. kr. fra<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> er samlingen<br />
blevet genopstillet i moderne rammer på Sorø Akademi.
Fysikinstrumenter på mode<br />
Oplysningstiden i 1700-tallet var bl.a. kendetegnet ved den systematiske<br />
udforskning af naturen gennem eksperimenter. Behovet for instrumenter<br />
og apparatur voksede, og de bedste blev udviklet af dygtige instrument-<br />
magere i samråd med naturforskerne. I kølvandet på denne udforskning<br />
opstod behovet for og ønsket om at formidle den stadig voksende viden<br />
om naturen. Instrumentmagerne udviklede derfor et pædagogisk set up,<br />
hvor fysikkens love så at sige blev skåret ud i mahogni. Særligt engage-<br />
rede personer etablerede fysiske kabinetter, hvor de underholdt hinanden<br />
med spektakulære forsøg. Det var England og Holland, der førte an, men<br />
Frankrig, Italien, Tyskland og Sverige var også med.<br />
Denne udvikling nåede først sent til Danmark. Der var to tilløb, det ene<br />
på Sorø Akademi, hvor Jens Kraft underviste i mekanik med en lille in-<br />
strumentsamling, og det andet var professor i medicin Kratzenstein, der<br />
afholdt nogle ganske underholdende forelæsninger over eksperimental-<br />
fysikken ved Københavns Universitet. Et egentligt naturvidenskabeligt<br />
miljø kendes dog ikke, før P.C. Abildgaard på eget initiativ i 1770 etab-<br />
lerede Veterinærskolen i København. Abildgaard ville sætte den ekspe-<br />
rimentelle naturvidenskab på dagsordenen. I 1779 kom han i kontakt<br />
med den hesteinteresserede unge major ved Livgarden, Adam Wilhelm<br />
Hauch, og det skulle snart vise sig, at den unge mand interesserede sig<br />
for andet end heste.<br />
Hauch blev ganske enkelt grebet af Abildgaards syslen med fysiske og<br />
kemiske eksperimenter, og han blev efterhånden meget engageret i P.C.<br />
Abildgaards plan om at sætte fokus på naturvidenskaben. Militærkarrieren<br />
blev afbrudt, og en stor arv åbnede muligheder for at realisere planen.<br />
Nye erkendelser<br />
Hauch kunne nu drage udenlands for at købe udstyr og tilegne sig det<br />
nyeste inden for forskning og formidling. En -måneders dannelsesrejse<br />
gennem bl.a. Holland og England sluttede i Paris i foråret 17 9, hvor<br />
Hauch mødte den franske kemiker Antoine L. Lavoisier, der er kendt for<br />
eftertiden som grundlægger af den moderne kemi ved bl.a. at give en forklaring<br />
på forbrændingsprocessen, opstille lov om materiens konstans og<br />
kontrollabel vejningsmetode. Af Lavoisier lærte Hauch, at vand var sammensat<br />
af hydrogen og oxygen. Det var en revolutionerende opdagelse,<br />
Den parisiske postarbejder Vera fik den idé<br />
at udnytte vandets vedhængskraft til at<br />
løfte det. Ved at trække et uldent tov op af<br />
vandet og vride det fik man altså pumpet<br />
vand op. Højde 105 cm. Foto: Steen Jensen.<br />
Hauch udtænkte dette udladnings elektrometer<br />
– et apparat til at måle elektricitetsmængder<br />
– ved at tælle hvor mange gnister<br />
den kunne frembringe. Højde 35 cm. Foto:<br />
Steen Jensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 0 9
Hauch udtænkte dette apparat til måling<br />
af luftens godhed, dvs indholdet af ilt: Det<br />
ene glas fyldes med den luft, der skal undersøges,<br />
f.eks. en prøve fra hestestalden. Det<br />
andet glas fyldes med NO. Når de to luftarter<br />
blandes, vil ilten i staldluften optages<br />
af NO og danne NO2, så det samlede<br />
volumen formindskes. Højde 50 cm. Foto:<br />
Steen Jensen.<br />
1 1 0 H A U C H S P H Y S I S K E C A B I N E T<br />
som Hauch påtog sig at underbygge gennem en række grundige og over-<br />
bevisende eksperimenter.<br />
A. W. Hauch blev kaldt hjem for i 17 9 at tiltræde stillingen som chef for<br />
de kongelige stalde. Den tilhørende embedsbolig gav Hauch mulighed<br />
for at indrette og opbygge sit fysiske kabinet i Staldmestergården. Fysik-<br />
ken skulle altså ikke være hans levebrød, og da han senere fik tilbudt et<br />
fysikprofessorat i Gøttingen, valgte han at forblive i Kongens tjeneste.<br />
Ved siden af sine embedspligter fandt han dog tid til at forske, til at op-<br />
finde nye apparater og til at formidle den nye viden om naturens kræfter<br />
gennem forelæsninger og en lærebog, der udkom i 179 og senere blev<br />
oversat til tysk og svensk.<br />
I 179 blev Hauch udnævnt til Hofmarskal og allerede år senere til<br />
Overhofmarskal. Det betød, at hans videnskabelige sysler blev nedtonet,<br />
men han vedblev at supplere og passe den fysiske instrumentsamling, som<br />
efterhånden var vokset til den 3. største i Europa. Den blev omtalt som en<br />
seværdighed i Vejviseren, og Hauch viste den gerne frem og demonstre-<br />
rede kemiske og fysiske forsøg for de besøgende. De større samlinger var<br />
angiveligt to royale samlinger i henholdsvis London og Paris.<br />
Hauchs store satsning havde båret frugt, og selv om det er svært at på-<br />
vise, er der ingen tvivl om, at Hauchs Physiske Cabinet var med til løfte<br />
naturvidenskaben i Danmark og føre den frem til den plads, den skulle få<br />
i løbet af 1 00-tallet.<br />
Samlingen skifter ejer<br />
Den enorme investering i instrumenter og apparatur bragte Hauch ud i<br />
økonomiske vanskeligheder, der forværredes af nogle uheldige hushandler<br />
og statsbankerotten i 1 13. For at hjælpe Hauch ud af krisen tilbød<br />
Kongen, Frederik VI, i 1 1 at købe samlingen for en pæn sum penge.<br />
I forbindelse hermed blev det første katalog over samlingen udarbejdet.<br />
Kataloget opregner 7 0 genstande, men samlingen rummede formodentlig<br />
flere effekter, og den forblev i Staldmestergården i endnu 12 år<br />
under Hauchs tilsyn. H. C. Ørsted, der var blevet professor i fysik ved<br />
universitetet med en samling, der langt fra kunne måle sig med Hauchs,<br />
fik i forbindelse med Kongens formelle erhvervelse af samlingen også adgang<br />
til at benytte instrumenterne fra Hauchs Cabinet.
Samlingen foræres bort<br />
21. maj 1 27 befandt Kongen og Hofmarskalen sig i Sorø i anledning af<br />
indvielsen af den nye hovedbygning på Sorø Akademi og genoprettelsen<br />
af den 1-årige akademiske undervisning.<br />
Her fik Kongen eller muligvis Hauch eller begge to en pludselig ’indskydelse’.<br />
Den store instrumentsamling skulle flyttes til Sorø for at kunne<br />
benyttes i den akademiske undervisning (latinskolen havde ikke naturvidenskab<br />
på programmet). Det er stadig uafklaret, hvad der lå bag denne<br />
’indskydelse’.<br />
A.W. Hauch var faktisk på det tidspunkt i gang med at udarbejde et stort<br />
prestigeværk om samlingen med tegninger og beskrivelser af instrumenterne<br />
og deres brug og havde vel stadig brug for at have adgang til den,<br />
og H.C.Ørsted, der flittigt lånte af instrumenterne til sin undervisning,<br />
var nærmest rasende. Måske var baggrunden for gaven, at Hauchs nevø<br />
Carsten Hauch var blevet ansat ved Sorø Akademi som lærer i naturfagene,<br />
men var udeblevet. Rektor var på nippet til at ansætte en anden. For<br />
at undgå denne skandale kunne overdragelsen af samlingen måske både<br />
lokke Carsten Hauch og formilde rektoren?<br />
Samler støv<br />
Samlingen kom i hvert fald til Sorø, hvor den blev modtaget med nogen<br />
skepsis, (”For de penge, det kostede at istandsætte, pudse og flytte samlingen,<br />
kunne Akademiet have fået en ny og bedre egnet samling til undervisningen”,<br />
lød det). Og efter kun få år i de flotte sale endte de fleste<br />
af instrumenterne da også på lofter og i pulterkamre.<br />
Fra 1 36–1 3 udkommer 1. bind dog af A.W. Hauchs stort anlagte<br />
beskrivelse af samlingen, andet bind blev aldrig afsluttet, primært fordi<br />
Hauch døde i 1 3 .<br />
Fornyet interesse<br />
Der skulle gå næsten 1 0 år, før den fine gamle samling blev fundet frem<br />
igen og stillet op sammen med akademiets andre naturvidenskabelige<br />
samlinger i en af akademiets bygninger kaldet Vænget, der var blevet lukket<br />
som alumnat i 197 .<br />
Baggrunden herfor var, at der på internationalt niveau blandt videnskabshistorikere<br />
var opstået en særlig interesse for de videnskabelige instrumenters<br />
historie.<br />
Spiralpumpen er en af samlingens klenodier<br />
opfundet af kandestøber Andreas Wirz<br />
fra Zürich i 1754. Opstillet i Firenze, hvor<br />
den løftede 4 kander vand i 50 fods højde<br />
på 2 minutter. Højde 190 cm. Foto: Steen<br />
Jensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 1 1
Der er bevaret 19 lysbilleder – kolorerede<br />
glasplader – som ved hjælp af en laterna<br />
magica kunne projiceres op på en skærm<br />
eller en røgsky ledsaget af lydeffekter. Disse<br />
populære multimedieshow gik under navnet<br />
fantasmagori. Foto: Steen Jensen.<br />
A.W.Hauch (1755-1838).<br />
Kammerherre, staldmester og overhofmarskal.<br />
En mand med en ufattelig arbejdsevne.<br />
I perioden fra 1790-1800 formåede<br />
han at opbygge sin store instrumentsamling,<br />
forske, opfinde nye apparater, holde<br />
forelæsninger samtidig med sine embedspligter.<br />
Han bragte den eksperimenterende<br />
naturvidenskab til Danmark. Foto: Steen<br />
Jensen.<br />
1 1 2 H A U C H S P H Y S I S K E C A B I N E T<br />
Hermed blev det klart, at den hauchske samling stadigvæk var blandt de<br />
største og fineste i verden af sin slags, ligesom samlingen udgør et væsent-<br />
ligt og fornemt dokument om oplysningstidens vilje til at skabe sig viden<br />
og forståelse om naturens indretning. Lektor ved Sorø Akademis Skole<br />
Hemming Andersen påbegyndte en gennemgribende registrering og be-<br />
skrivelse af instrumenterne, samtidig med at der blev udført restaurering<br />
og konservering af samlingen.<br />
Spørgsmålet var nu, om samlingen også kunne interessere andre end<br />
fagfolk. De første forsøg med åbning af samlingen var skuffende. Der<br />
manglede ressourcer til formidling. I 199 overtog lektor Jørgen From<br />
Andersen opsynet med samlingen, og i 1996 etablerede videnskabshistoriestuderende<br />
Jan Tapdrup en stor særudstilling udelukkende med instrumenter<br />
fra Hauchs Physiske Cabinet på Stenomuseet i Århus, der tydeligt<br />
demonstrerede samlingens store formidlingsmæssige potentiale.<br />
Et såkaldt Hauchudvalg bestående af videnskabshistorikere og museumsfolk<br />
blev oprettet med henblik på at udvikle udstillingsmuligheder for<br />
Hauchs Physiske Cabinet.<br />
Samlingen nyopstilles<br />
Det afgørende gennembrud kom, da Undervisningsministeriet i 2002
Beyers konkave himmelglobus, der viser stjernehimlen hvælvet rundt<br />
om den lille jordklode i midten. Højde 47 cm. Foto: Steen Jensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 1 3
Det magiske springvand, der lukker vandet<br />
ud med mellemrum, styret af lufttrykket,<br />
som reguleres af det vand, der løber ud.<br />
Højde 63 cm. Foto: Steen Jensen.<br />
1 1 H A U C H S P H Y S I S K E C A B I N E T<br />
bevilgede 1.600.000 kr. til en egentlig nyopstilling. En udstillingsarki-<br />
tekt, en scenograf og en videnskabshistoriker blev engageret til sammen<br />
med lektor J. From Andersen at løse den pædagogiske udfordring, det<br />
er at skulle udstille instrumenter og maskiner, der tilsyneladende kan en<br />
masse ting, men bag glas og uden for den besøgendes rækkevidde og på<br />
en sådan måde, at beskuerens interesse vækkes og helst fastholdes.<br />
Beslutningen blev at sætte fokus på de smukke materialer, det enestående<br />
håndværk og samlingens mangfoldighed og variation. Hvis det skulle lyk-<br />
kes, krævede det en delikat kombination af montrer, lys og skiltning, som<br />
langt overskred det oprindelige budget. Her var det så <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong><br />
<strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> trådte til med en støtte på knapt 2.000.000<br />
kr. Stiftelsen Sorø Akademi sørgede for, at lokalerne på Vænget fremstod<br />
som den perfekte ramme om nyudstillingen, der blev indviet 2 . september<br />
200 under overværelse af Hendes Majestæt Dronningen.<br />
Publikums reaktioner efter besøg i samlingen viser, at det er lykkedes at<br />
give instrumenterne en eksponering, der gør besøget til en oplevelse også<br />
for den uindviede.<br />
Spændende fordi<br />
Her har vi den store spændende pædagogiske udfordring, der vil blive<br />
løst i samarbejde med skolens elever. Det bliver en lærerig proces for alle<br />
involverede at arbejde med de ideer og tankegange, der ligger bag mange<br />
af de instrumenter, der var med til at udvikle den naturvidenskabelige<br />
erkendelse og skabe de teknologiske fremskridt for 200 år siden.<br />
Gennem små fysik- og kemiprojekter vil det vise sig, hvad de enkelte<br />
apparater kan og har været brugt til. Det er også tanken at lave kopier,<br />
så forsøg kan efterprøves, såvel som animationer, der kan illustrere virkemåden.<br />
I det små som det store kan A.W. Hauchs unikke samling bibringe den<br />
moderne naturvidenskab et historisk perspektiv. A.W. Hauchs Physiske<br />
Cabinet var for 200 år siden en øjenåbner, der satte naturvidenskaben på<br />
dagsordenen i Danmark. I dag kan samlingen med synsoplevelser, tekniske<br />
udfordringer, overraskelser og finurligheder blive en attraktion og<br />
medspiller i et nye store science-center ved Sorø Akademi.
Alt hvad der er bevaret af den store instrumentsamling, der kom til Sorø i 1827, er nu opstillet. I alt 750 genstande fordelt over syv rum på<br />
tilsammen 230 m 2 . De store elektricermaskiner står frit på gulvet. Ellers er de fleste genstande bag glas. Foto: Steen Jensen.<br />
V I L L U M K A N N R A S M U S S E N F O N D E N<br />
1 1
1 1 6 B E S T Y R E L S E R
BESTYRELSER<br />
I <strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong> er bestyrelsens personkreds<br />
og konstituering uændret i forhold til sidste år.<br />
I <strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong> udtrådte mag.art. Aino Kann Rasmussen (formand)<br />
efter det normale, fundatsbestemte maksimum på 10 års medlemskab.<br />
Som bestyrelsesmedlem og formand er Hans Kann Rasmussen indtrådt.<br />
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
Akademiingeniør Lars E. Kann-Rasmussen (formand)<br />
Direktør Nils Havsteen (næstformand)<br />
Koncerndirektør Søren Bjerre-Nielsen<br />
Professor Andrew Jackson<br />
Professor Kristian Stubkjær<br />
Fhv. nationalbankdirektør Bodil Nyboe Andersen<br />
Julie Kann Wilson, observatør<br />
VELUx <strong>FONDEN</strong><br />
Akademiingeniør Hans Kann Rasmussen (formand)<br />
Ambassadør Hans Henrik Bruun (næstformand)<br />
Cand.mag. Anne-Margrete Ogstrup-Pedersen<br />
Institutleder, fil.dr. Hans Peter Jensen<br />
Gymnasierektor Marianne Zibrandtsen<br />
Kamilla Kann Rasmussen, observatør<br />
B E S T Y R E L S E R<br />
1 1 7
1 1 K O L O F O N
<strong>VILLUM</strong> <strong>KANN</strong> <strong>RASMUSSEN</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
<strong>VELUX</strong> <strong>FONDEN</strong><br />
Tobaksvejen 10<br />
DK-2 60 Søborg<br />
Tlf.: (+ ) 39 69 11<br />
Fax: (+ ) 39 66 0 2<br />
E-mail: fond@<strong>VELUX</strong>.com<br />
www.<strong>VELUX</strong>fondene.dk<br />
Direktion:<br />
Direktør, cand.scient.pol. Kjeld Juel Petersen<br />
Juridisk sekretær:<br />
Advokat Kai Michelsen<br />
Advokatfirmaet Jonas Bruun<br />
Revisor:<br />
Statsaut. revisor Svend Ørjan Jensen<br />
Revisionsfirmaet Grant Thornton<br />
Årsskriftet er udgivet i januar 2007<br />
Redaktion: Kjeld Juel Petersen og Ragnhild Riis<br />
Layout: Jens Raadal<br />
Produktion: Marketingbrokers Aps.<br />
Tryk: Fr. G. Knudtzons Bogtrykkeri A/S<br />
ISSN 090 -101<br />
K O L O F O N<br />
1 1 9
2006