Årsrapport 2012 - Aage V. Jensens Fonde
Årsrapport 2012 - Aage V. Jensens Fonde
Årsrapport 2012 - Aage V. Jensens Fonde
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Årsberetning<br />
<strong>2012</strong>
AAge V. Jensen nAturfond<br />
CVR-nR. 30 20 55 96<br />
ÅRsRappoRt <strong>2012</strong><br />
2
indhold<br />
FondsoplysningeR m.V. - side 4<br />
ledelsespÅtegning - side 5<br />
den uaFhængige ReVisoRs eRklæRingeR - side 6<br />
ledelsesbeRetning - side 7<br />
uddelingeR til pRojekteR - side 8<br />
ÅRets pRojekteR - side 9<br />
pRojektudVælgelse - side 10<br />
natuRomRÅdeR - side 11-13<br />
benyttelse - side 14<br />
ÅRets nye pRojekteR - side 15-21<br />
Finansielt Resultat - side 22<br />
bestyRelsen - side 23<br />
ResultatopgøRelse - side 24<br />
balanCe - side 25-26<br />
anVendt RegnskabspRaksis - side 27-28<br />
noteR - side 29-30<br />
3
fondsoplysninger<br />
<strong>Fonde</strong>n<br />
diRektion<br />
bestyRelse<br />
ReVision<br />
pengeinstitut<br />
hjemmeside<br />
aage V. jensen naturfond<br />
kampmannsgade 1, 6.<br />
1604 københavn V<br />
telefon: 33 13 21 45<br />
telefax: 33 93 90 30<br />
e-mail: post@avjf.dk<br />
CVR-nr.: 30 20 55 96<br />
stiftet: 29. december 2006<br />
hjemsted: københavn<br />
Regnskabsår: 1. januar - 31. december<br />
direktør anders skov<br />
advokat leif skov, formand<br />
professor katherine Richardson Christensen<br />
direktør, fhv. industriminister nils Wilhjelm<br />
professor bent aaby<br />
advokat sys Rovsing<br />
statsautoriseret revisor jens haugbyrd<br />
bdo statsautoriseret revisionsaktieselskab<br />
danske bank<br />
www.avjf.dk<br />
4
ledelsespåtegning<br />
Vi har dags dato aflagt årsrapporten for regnskabsåret 01.01.12 - 31.12.12 for aage V. jensen naturfond.<br />
<strong>Årsrapport</strong>en aflægges i overensstemmelse med årsregnskabsloven.<br />
det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af fondens aktiver, passiver, finansielle stilling og<br />
resultat.<br />
ledelsesberetningen indeholder efter vor opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, beretningen omhandler.<br />
københavn, den 31/5 2013<br />
bestyrelse<br />
leif skov, formand<br />
katherine Richardson<br />
Christensen<br />
nils Wilhjelm<br />
5<br />
sys Rovsing<br />
bent aaby
påtegning på årsregnskAbet<br />
til bestyRelsen i aage V. jensen natuRFond<br />
Vi har revideret årsregnskabet for aage V. jensen naturfond for regnskabsåret 01.01.12 – 31.12.12, der omfatter<br />
resultatopgørelse, balance, anvendt regnskabspraksis og noter. Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven.<br />
ledelsens ansVaR FoR ÅRsRegnskabet<br />
ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med<br />
årsregnskabsloven. ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser for nødvendig for at<br />
udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl.<br />
ReVisoRs ansVaR og den udFøRte ReVision<br />
Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i<br />
overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. dette<br />
kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om<br />
årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation.<br />
en revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet.<br />
de valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejl-<br />
information i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor<br />
intern kontrol, der er relevant for fondens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet<br />
hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion<br />
om effektiviteten af fondens interne kontrol. en revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af<br />
regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede præsentation<br />
af årsregnskabet.<br />
det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vor konklusion.<br />
Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.<br />
konklusion<br />
det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af fondens aktiver, passiver og finansielle stilling pr.<br />
31.12.12 samt af resultatet af fondens aktiviteter for regnskabsåret 01.01.12 – 31.12.12 i overensstemmelse med<br />
årsregnskabsloven.<br />
udtalelse om ledelsesbeRetningen<br />
Vi har i henhold til årsregnskabsloven gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger<br />
i tillæg til den udførte revision af årsregnskabet. det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i<br />
ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet.<br />
københavn, den 31. maj 2013<br />
bDO statsautoriseret revisionsaktieselskab<br />
jens haugbyrd<br />
statsautoriseret revisor<br />
den uAfhængige reVisors erklæringer<br />
6
nAturfondens formål<br />
<strong>Fonde</strong>n støtter kun projekter i danmark.<br />
dette formål skal blandt andet ifølge vedtægterne søges opnået ved:<br />
- At erhverve, eje og drive naturarealer.<br />
- At foretage og støtte genopretningsprojekter såvel i relation til de af <strong>Fonde</strong>n<br />
ejede naturarealer som udenfor disse arealer.<br />
- At yde støtte til forsknings- og formidlingsprojekter med tilknytning til bevarelsen<br />
og udviklingen af natur, samt de vilde dyrs beskyttelse, i Danmark.<br />
ledelsesberetning<br />
støtte til formålet kan ydes såvel i form af aktiviteter i <strong>Fonde</strong>ns eget regi som i form af kontante udlodninger, lån eller<br />
på lignende vis til modtagere udenfor <strong>Fonde</strong>n.<br />
”At støtte naturens bevarelse og udvikling, samt de vilde dyrs beskyttelse”<br />
- Naturfondens formål<br />
Vision, mission og VæRdieR<br />
For at sikre den bedst mulige anvendelse af de midler, <strong>Fonde</strong>n bevilger til naturbevarende formål, har bestyrelsen<br />
vurderet og defineret <strong>Fonde</strong>ns strategier og arbejdsmetoder.<br />
”At bevare, beskytte, udvikle og synliggøre danske naturværdier<br />
gennem samarbejde om vigtige naturprojekter”<br />
- Den overordnede vision for Naturfonden<br />
Ved vurdering, udvikling og evaluering af projekter benyttes eksterne eksperter, fagfællevurderinger og samarbejde<br />
med myndigheder, grønne organisationer og andre interessegrupper.<br />
<strong>Fonde</strong>n finder det har stor betydning for naturbeskyttelsen, at befolkningen kommer ud i naturen og får forståelse for<br />
dens værdier.<br />
”At give alle i Danmark mulighed for at opleve en rig natur<br />
- i dag og i fremtiden”<br />
7<br />
- Naturfondens mission
uddelinger til proJekter<br />
ledelsesberetning<br />
<strong>Fonde</strong>n yder støtte til mange naturprojekter indenfor forskning, indsamling af viden og naturformidling. Ved at forske<br />
i og afdække naturens tilstand skaffes bedre muligheder for fremtidig, velovervejet naturforvaltning. samtidig sikrer<br />
formidling af viden om naturens dyr og planter indsigt i naturens vilkår og et engagement i at bevare naturen.<br />
i udvælgelsen af projekter lægger fonden vægt på fire nøgleområder:<br />
FoRmidling Viden<br />
• øge befolkningens (især børn &<br />
unge) bevidsthed om naturens<br />
indhold og betydning<br />
• uddannelse om naturen<br />
• Facilitere adgangen til vores<br />
naturområder<br />
beVaRelse<br />
• køb, bevarelse og drift af truede<br />
økosystemer<br />
• beskyttelse af truede arter<br />
FOrmiDling ViDen<br />
beVarelse<br />
8<br />
genOpretning<br />
• data om naturens tilstand<br />
• støtte til forskning<br />
• iværksætte nye forskningstiltag<br />
• oprettelse af professorater<br />
indenfor nye områder, fx naturforvaltning<br />
genopRetning<br />
• genopretning af ødelagte eller<br />
forsvundne økosystemer<br />
• Facilitere arters tilbagekomst
årets proJekter<br />
de samlede uddelinger til projekter i <strong>2012</strong> er på knap<br />
80 millioner kr.<br />
<strong>Fonde</strong>n opfylder formålet dels ved støtte til eksterne projekter<br />
og dels ved erhvervelse, etablering og drift af egne<br />
naturområder i danmark. på de 28 naturområder søges<br />
naturen tilgodeset bedst muligt, og fonden arbejder meget<br />
med at gøre områderne tilgængelige for alle ved etablering<br />
af stier, gangbroer, udsigtstårne, skjul, skiltning og foldere,<br />
som kan sikre besøgende en god og lærerig naturoplevelse.<br />
44,9%<br />
55,1%<br />
Anskaffelse af og projekter m.v. på egne naturarealer<br />
Uddelinger, eksterne<br />
<strong>Fonde</strong>n yder støtte til mange naturprojekter indenfor<br />
forskning, indsamling af viden og naturformidling. Ved<br />
at forske i og afdække naturens tilstand skaffes bedre<br />
muligheder for fremtidig, velovervejet naturforvaltning.<br />
samtidig sikrer formidling af viden om naturens dyr og<br />
planter indsigt i naturens vilkår og et engagement i at<br />
bevare naturen.<br />
9<br />
ledelsesberetning<br />
<strong>Fonde</strong>n arbejder for at deltage i og formidle samarbejde<br />
mellem alle parter indenfor naturbeskyttelse for at<br />
nå fælles mål, samt søger samarbejde med kompetente<br />
interessenter. <strong>Fonde</strong>n støtter gerne langsigtede projekter,<br />
hvori indgår kapacitets- og vidensopbygning.<br />
støtten til en række eksterne projekter er fortsat i <strong>2012</strong>.<br />
det drejer sig bl.a. om:<br />
- Atlas over Danmarks Svampe<br />
- Atlas over Danske Saltvandsfisk<br />
- DOF’s Caretaker projekt<br />
- Støtte til Københavns Universitet til professorat i<br />
naturforvaltning<br />
- Naturgenopretning af Portlandmosen<br />
i ÅR eR deR bl.a. giVet støtte til<br />
Følgende nye pRojekteR:<br />
1. doF fugleovervågning - atlas iii projektet<br />
2. Zoologisk museum - tillægsbevilling til atlas over<br />
danske saltvandsfisk<br />
3. biologiske undersøgelser omkring den marine<br />
lagune ved gyldensteen strand<br />
4. københavns universitet - basismonitering af vandkvaliteten<br />
i Filsø<br />
5. københavns universitet - basismonitering af lille<br />
Vildmose<br />
6. Fra kyst til kyst (naturprogram serie)<br />
7. dCe - Fugle i Vejlerne
proJektudVælgelse<br />
pRojektudVælgelse<br />
<strong>Fonde</strong>n prioriterer at placere sine midler der, hvor de gør<br />
størst nytte og understøtter vores mission. i udvælgelsen<br />
lægges der stor vægt på, at projektet peger frem mod<br />
det samlede mål om at ’opleve en rig natur’ og derfor på,<br />
at det kan indgå i en samlet helhed, hvor flere forskellige<br />
projekter i sidste ende understøtter hinanden.<br />
et eksempel herpå er, at man har satset på vidensindsamling<br />
på flere forskellige artsgrupper og lokaliteter.<br />
den samlede vidensindsamling skal gerne give basis for<br />
en forbedret forvaltning og bedre formidling af naturen.<br />
i arbejdet søger vi<br />
• gerne projekter, hvor fonden er ene om hele donationen<br />
til projektet<br />
• dog kan også projekter, hvor donationen deles mellem<br />
flere fonde, myndigheder el.lign. komme i betragtning<br />
• sikring af forståelsen for naturen ved at støtte opbygning<br />
af viden – både nationalt, men også via lokale<br />
organisationer og indsatsgrupper<br />
• opbygning og vedligeholdelse af infrastruktur, der<br />
understøtter en forståelse for og en holdbar nydelse<br />
af naturen<br />
• samarbejde med nøgleorganisationer, der har ekspertviden<br />
og international bredde<br />
• organisationer, der har ekspertise og ressourcer til<br />
at gennemføre projekterne, herunder at sikre kontrollen<br />
med såvel økonomi som opfølgning<br />
• langvarige samarbejder, der bygger på tillid<br />
• projekter, der opfylder flere nøgleområder<br />
<strong>Fonde</strong>n undgår at konkurrere med det offentlige eller de<br />
grønne organisationer om erhvervelse af naturarealer eller<br />
andre projekter. Vi deltager kun, hvis det er relevant,<br />
og hvis vores medvirken er ønsket og nødvendig for projektets<br />
gennemførelse.<br />
alle beslutninger om uddelinger træffes af bestyrelsen.<br />
10<br />
ledelsesberetning<br />
genopRetning aF stoRe natuRomRÅdeR<br />
når <strong>Fonde</strong>n erhverver nye store naturområder, følges følgende<br />
proces:<br />
1. grønne organisationer, eksperter, myndigheder el.lign.<br />
foreslår et område<br />
2. der udføres feasibility study<br />
3. Forhandlinger med ejere og foreløbig aftale indgås<br />
4. møder med kommuner, naboer, grønne organisationer<br />
m.fl.<br />
5. offentlige informationsmøder, hvor udkastet til projektet<br />
forelægges<br />
6. såfremt møderne under 4 og 5 viser klar positiv interesse<br />
for projektet indgås endelig aftale<br />
7. detailplanlægning af projektet, herunder VVm redegørelser,<br />
godkendelser, dispensationer, licitationer etc.<br />
8. gennemførelse
nAturområder<br />
ledelsesberetning<br />
<strong>Fonde</strong>n arbejder for at deltage i og formidle samarbejde mellem alle parter indenfor naturbeskyttelse for at nå fælles<br />
mål, samt søger samarbejde med kompetente interessenter. <strong>Fonde</strong>n støtter gerne langsigtede projekter, hvori indgår<br />
kapacitets- og vidensopbygning.<br />
på <strong>Fonde</strong>ns egne naturarealer er der altid et samarbejde omkring forvaltningen af naturarealet, enten i form af et<br />
naturråd bestående af eksperter i den pågældende biotop og repræsentanter for de grønne organisationer, eller<br />
ved et samarbejde med kommune eller naturstyrelsen, eller for mindre arealer ved at en af de grønne organisationer<br />
forestår forvaltningen.<br />
<strong>Fonde</strong>n har 28 naturområder, hvor naturværdierne beskyttes, sikres og udvikles, og hvor befolkningen tilskyndes til at<br />
opleve naturen fra bl.a. anlagte stier, gangbroer og observationstårne (hvoraf de fleste er udstyret med faste kikkerter<br />
og plancher om planter, fugle- og dyreliv) og ved opsatte informationstavler.<br />
ejendommene kan opdeles i Fem kategoRieR eFteR pRojekttypeR:<br />
1. genopRetning og/elleR beVaRelse aF stoRe sammenhængende omRÅdeR<br />
- lille Vildmose<br />
- Vejlerne<br />
- Filsø<br />
- gyldensteen<br />
2. beskyttelse aF stoR elleR sjælden biodiVeRsitet<br />
- tofte skov og mose – højmose og græsningsskov<br />
- høstemark skov og mose – højmose og græsningsskov<br />
- æbelø – naturskov/urørt skov<br />
3. sæRlig aRtsbeskyttelse<br />
- hulsig hede – klithede<br />
- ovstrup – indlandshede<br />
- kaasegaard – klippeløkker, hylde-gøgeurt<br />
4. VÅdomRÅdeR – (fjernelse af kvælstof og fosfor) med særligt henblik på oprettelse af besøgsfaciliteter<br />
- Vilsted sø<br />
- mjels sø<br />
- gudenå-engene<br />
5. andRe omRÅdeR<br />
- Vaserne ved esrum sø – formidling til børnehaver/skoleklasser<br />
- Rågø – Genbank og fugleø<br />
- nærnatur – f.eks. bjerget, blegmosen og sundbakkerne (små områder, der plejes af små lokale grupper)<br />
11
nAturområder - årets gAng<br />
RÅgø<br />
i <strong>2012</strong> kom havørnen tilbage til Rågø, byggede en rede<br />
og havde succesfuld yngel med det resultat, at der kom<br />
ørneunger ud af det. et ørnepar havde for nogle år siden<br />
forsøgt sig uden held. Rågø er et naturligt sted for havørnen<br />
at yngle – her er ro og masser af mad – mest fisk,<br />
men også blishøns, ænder og gæs.<br />
Filsø<br />
den 7. oktober var anlægsarbejderne forud for genskabelsen<br />
af Filsø afsluttet, og søen stod klar til atter at blive<br />
fyldt med vand efter 160 års dræning. over 3.000 mennesker<br />
var mødt op til indvielsen, hvor Vardes borgmester<br />
gylling haahr og bestyrelsesmedlem i aage V. jensen<br />
naturfond, nils Wilhjelm, holdt taler, og ”snoren” til søen<br />
blev klippet.<br />
siden diget i søens sydøstlige hjørne ved søvig sund<br />
blev brudt den 2. juli, har vandet ophobet sig i Filsøs sydlige<br />
del, sønder sø. efter en fugtig september kunne det<br />
ikke længere holdes tilbage. den 4. oktober måtte det<br />
store tilløb til resten af Filsø, mellemsøen, åbnes. i løbet<br />
af bare 3 døgn blev store dele af mellemsøen dækket<br />
med vand, så de besøgende allerede ved indvielsen fik<br />
et indtryk af det fremtidige vandspejl på over 900 ha.<br />
gennem to kanaler fossede vandet ind i mellemsøen, og<br />
under indvielsen blev den sidste barriere fjernet.<br />
i efteråret <strong>2012</strong> blev der talt 17.500 krikænder, som er<br />
et af de højeste antal, der nogenside er talt i danmark.<br />
Vinteren over har hundredevis af svaner holdt til ved Filsø,<br />
og ikke mindst er flere havørne set ved søen.<br />
Vi har modtaget resultater af de indledende moniteringer<br />
for henholdsvis:<br />
- insektovervågning <strong>2012</strong><br />
- paddemonitering <strong>2012</strong><br />
- Fuglene på Filsø <strong>2012</strong><br />
- botaniske værdier i kanalerne <strong>2012</strong><br />
12<br />
ledelsesberetning<br />
lille Vildmose<br />
med støtte fra eu’s liFe+ nature gennemfører aage V.<br />
jensen naturfond, aalborg kommune og naturstyrelsen i<br />
fællesskab et stort genopretningsprojekt i lille Vildmose.<br />
projektet startede i 2011 og fortsætter til og med 2016.<br />
målet er at sikre de bevarede højmoseområder for frem-<br />
tiden og samtidig skabe forudsætninger for, at nedbrudte<br />
dele af højmosen kan gendannes.<br />
partnerne har et budget på 41 millioner kroner til rådighed<br />
i projektet. da højmosen er en højt prioriteret natur<br />
type i natura 2000, udgør tilskuddet fra liFe+ nature<br />
75 % af udgifterne i projektet og ikke som normalt 50 %.<br />
når liFe+ projektet er afsluttet i år 2016, er målet, at:<br />
• birkesø er genskabt som en lavvandet sø på 130 ha<br />
• Vandstanden i mosen er hævet på ca. 770 ha<br />
• mellemområdet er indhegnet og mindst 50 stykker<br />
kronvildt udsat<br />
• 200 ha er ryddet for træer og buske<br />
• Rovdyrene mårhund, mink og ræv er en mindre trussel<br />
mod de ynglende fugle<br />
• der er opsat yderligere 2 udsigtsplatforme og 8<br />
informationsområder<br />
i tofte og høstemark skove er der afdrevet store arealer<br />
med sitkagran, og vandstanden er hævet i skoven. den<br />
første statusbog blev udgivet for tofte skov og mose indeholdende<br />
omtale af de aktuelle forekomster af en lang<br />
række arter, der er registreret på ejendommen, siden<br />
fonden erhvervede denne i 2001.
nAturområder - årets gAng<br />
som en symbolsk godkendelse af starten på det store<br />
vådområdeprojekt for mellemområdet af lille Vildmose<br />
optrådte et ynglepar af den i danmark ekstremt sjældne<br />
stylteløber i området. efter parring og lidt omflakken i de<br />
nye vådområder valgte parret at yngle i området syd for<br />
hegnsvej. desværre opgav fuglene – sandsynligvis prædateret<br />
af enten ræv eller mårhund.<br />
gyldensteen stRand<br />
på gyldensteen strand gennemføres den første store<br />
uddigning i danmark med det formål at sikre og forbedre<br />
de nuværende naturværdier i området, at give offentligheden<br />
mulighed for at opleve området, at undersøge<br />
konsekvenserne af klimabetingede stigninger i havvandsstanden<br />
på naturområder, og at foretage videnskabelige<br />
undersøgelser af havets biodiversitet såvel i det inddæmmede<br />
havområde som udenfor.<br />
der genskabes et fjordområde på ca. 230 ha, hvoraf<br />
de 209 ha vil være vanddækket ved normal vandstand.<br />
Resten af fjordområdet omfatter 12-13 øer og de omgivende<br />
strandenge og strandoverdrev.<br />
13<br />
ledelsesberetning<br />
i maj <strong>2012</strong> vedtog nordfyns kommune det kommuneplantillæg<br />
og den VVm-redegørelse, som giver mulighed<br />
for gennemførelse af projektet på gyldensteen strand.<br />
der blev indgået entreprisekontrakt om anlægsprojektet<br />
med tC anlæg, og arbejdet blev så småt igangsat ultimo<br />
<strong>2012</strong>, hvor bl.a. p-pladser og en del stier blev færdiggjort.<br />
arbejdet forventes afsluttet i 2013.<br />
ølundgÅRd<br />
hele 2.400 par hættemåger ynglede <strong>2012</strong>, hvilket gør<br />
området til Fyns vigtigste ynglelokalitet for mågerne. med<br />
hættemågerne kommer mange andre vandfugle, som nyder<br />
godt af deres kollektive beskyttelse mod krager og<br />
ræve.<br />
gudenÅengene<br />
Randers naturcenter, som fonden har støttet, er beliggende<br />
tæt på Randers midtby og alligevel lige ved gudenå.<br />
stedet er flittigt besøgt af både skoleelever, børnehaver<br />
og familier. og nu har stedets besøgende fået<br />
endnu en mulighed for at opleve naturen. til Randers<br />
naturcenter hører en ny handicapvenlig havn og fonden<br />
har i <strong>2012</strong> doneret 2 handicapvenlige både.<br />
Randers naturcenter vil løbende arrangere ture, hvor folk<br />
både med og uden handicap kan sejle fra den nye naturhavn.
enyttelse<br />
i Vejlerne og i en del af lille Vildmose (tofte og høstemark)<br />
er der gamle begrænsninger i adgangen, fastsat<br />
forud for fondens overtagelse, for at beskytte den sårbare<br />
natur. til gengæld er der gjort meget ud af at formidle<br />
en oplevelse af denne natur, ved besøgscentre, fugletårne<br />
m.v. på alle de øvrige (25) naturarealer er der almindelig<br />
adgang, og det er tilfredsstillende at konstatere det<br />
meget store og stigende antal besøgende på fondens<br />
ejendomme.<br />
alene i ét af fondens områder – Vejlerne – har der i <strong>2012</strong><br />
været registreret 112.000 besøgende. et andet område,<br />
der ligeledes har haft rigtig mange besøgende, er den<br />
nyoprettede Filsø. det samlede besøgstal på alle fondens<br />
arealer er ikke registreret, idet det ikke alle steder<br />
er muligt at opstille tællere, men antallet vil utvivlsomt<br />
nærme sig ½ million besøgende årligt.<br />
14<br />
ledelsesberetning<br />
ud over de mange besøgende foregår der en række<br />
moniterings- og forskningsprojekter dels af studerende<br />
og forskere fra undervisnings- og forskningsinstitutioner,<br />
dels af mange amatørforskere, der alle yder et væsentligt<br />
bidrag til undersøgelse og forståelse af den biodiversitet,<br />
der findes på de forskellige ejendomme og dermed giver<br />
bedre mulighed for den fremadrettede drift af disse.<br />
blandt disse er således i <strong>2012</strong> udgivet en statusbog for<br />
tofte skov og mose indeholdende en række indlæg og<br />
rapporter fra forskellige forskere. ligeledes har fonden<br />
sammen med Filsøs tidligere ejerkreds udgivet en bog<br />
om Filsøs historie og natur.<br />
der har i <strong>2012</strong> været 11 studerende fra københavns<br />
universitet i gang med specialeprojekter på fondens<br />
ejendomme, heraf 8 kandidat afhandlinger og 3 bachelor<br />
afhandlinger.
AtlAs iii proJektet<br />
Det er ved at være 20 år siden, at Dansk Ornitologisk<br />
Forening (DOF) sidst gennemførte en storstilet atlaskortlægning<br />
af de danske ynglefugles udbredelse. Den sidste<br />
kortlægning (1993-96), såvel som den allerførste atlaskortlægning<br />
(1971-74), var baseret på et stort antal frivillige<br />
DOF-medlemmers aktive medvirken, og var banebrydende<br />
mht. at tilvejebringe data af uvurderlig værdi for forskning,<br />
forvaltning og formidling.<br />
den oVeRoRdnede tidsplan eR Følgende:<br />
<strong>2012</strong>-13: Projektforberedelse. Metodeudvikling, IT-udvikling, hvervning og oplæring.<br />
2014-17: Feltarbejde. Dataindsamling, hvervning og oplæring.<br />
2018-19: Databehandling og afrapportering.<br />
i 2013-14 vil der blive afholdt møder i alle doF’s lokalafdelinger, hvor projektledelsen vil orientere om projektet og<br />
undervise i metoder og rapporteringsmoduler. det fuglefaglige årsmøde i 2013 afholdes i andet halvår og vil først og<br />
fremmest omhandle kapacitetsopbygning af lokalafdelingerne.<br />
pRojektet omFatteR tRe hoVedelementeR:<br />
- Den basale atlasundersøgelse af alle landets ynglefugle<br />
- Tæthedsanalyse af de almindeligste yngle- og vinterfugle<br />
- Bestandsoptællinger af ca. 20 udvalgte, spredt forekommende fuglearter<br />
projektet forventes udført af mindst tusind frivillige fuglekiggere,<br />
som vil rapportere deres registreringer via dofbasen.dk,<br />
hvor særlige atlasmoduler vil blive udviklet.<br />
bestandsoptællinger af ca. 20 udvalgte fuglearter ønskes<br />
foretaget i hvert kvadrat. der er tale om spredt forekommende<br />
arter udvalgt på baggrund af manglende viden om deres<br />
udbredelse i danmark, samt en vurdering af om de pågældende<br />
arter er nogenlunde overkommelige at optælle i hvert<br />
kvadrat i forbindelse med den basale atlasundersøgelse.<br />
artslisten indeholder pt. følgende arter: Rørdrum, krikand,<br />
engsnarre, trane, lille præstekrave, svaleklire, turteldue,<br />
natravn, isfugl, vendehals, sortspætte, lille flagspætte, bjergvipstjert,<br />
sortstrubet bynkefugl, rødtoppet fuglekonge, pungmejse,<br />
gulirisk og karmindompap.<br />
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
15<br />
tiden er nu inde til et tredje dansk fugleatlas. atlas iii skal<br />
levere helt opdateret dokumentation for den aktuelle udbredelse<br />
af alle ynglende fuglearter i danmark, herunder<br />
tendenser i fuglearternes bestandsudvikling, f.eks. som<br />
følge af klimaændringer og andre miljøpåvirkninger.<br />
aage V. jensens naturfond har i <strong>2012</strong> bevilget midler<br />
til forberedelsen, gennemførelsen og afrapporteringen af<br />
dette projekt i årene <strong>2012</strong>-2019.<br />
Eksempel på relativ tæthed indsamlet i Atlas II
tillægsbeVilling til<br />
AtlAs oVer dAnske sAltVAndsfisk<br />
De danske farvande omfatter et stort antal levesteder<br />
lige fra de dybhavslignende dele af Skagerrak til<br />
lavvandede kyststræk og brakvandsfjorde. De danske<br />
saltvandsfisk er tilpasset denne store variation og består<br />
derfor af mange arter – omkring 220.<br />
Formålet med atlasprojektet er at skabe et detaljeret<br />
kendskab til udbredelsen af de danske saltvandsfisk.<br />
meget tyder på, at klimaet bliver varmere i fremtiden, og<br />
for at kunne vurdere eventuelle ændringer i vore fiske-<br />
bestande er det vigtigt at have en solid viden om tilstanden<br />
i disse år. kortlægningen vil desuden være et vigtigt<br />
redskab til at holde øje med status for de introducerede<br />
og potentielt invasive arter.<br />
kortlægningen omfatter alle fiskearter, der fanges inden<br />
for det danske søterritorium (se kortet) - både de helt<br />
almindelige som sild og torsk, de sjældne gæster som fx<br />
sværdfisk samt de ferskvandsfisk, der ofte trækker ud i<br />
havet fra åer og søer.<br />
Danmarks søterritorium med angivelse af 10 x 10 km UTM-kvadrater<br />
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
16<br />
i forbindelse med projektet vil der blive indsamlet en<br />
mængde fisk til forskellige undersøgelser. mange af disse<br />
vil blive konserveret og gemt i Zoologisk museums<br />
videnskabelige fiskesamling, hvor de sammen med den<br />
tilknyttede vævsbank vil stå til rådighed for forskere fra<br />
hele verden i de næste hundredvis af år.<br />
den eksisterende viden om de fleste af arternes forekomst<br />
er mangelfuld – dette gælder i særlig grad for det<br />
store flertal af arter, som ikke er genstand for et kommercielt<br />
fiskeri. derfor samarbejder Zoologisk museum,<br />
dtu aqua og krog Consult om et atlasprojekt, som skal<br />
skabe et detaljeret kendskab til udbredelsen af alle de<br />
fiskearter, der forekommer i saltvand i danmark.<br />
projektet munder ud i en omfattende bog om vore saltvandsfisk<br />
i stil med den, der er udkommet om ferskvands-<br />
fiskene.
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
biologiske undersøgelser omkring den<br />
mArine lAgune Ved gyldensteen strAnd<br />
Der går ikke mange år, før stigende vandstande er en<br />
realitet i Danmark. Men hvad skal vi helt konkret forvente,<br />
når havvand begynder at oversvømme det danske kystland?<br />
Det får biologer fra Syddansk Universitet nu en unik<br />
mulighed for at undersøge i et nyt storstilet forskningsprojekt<br />
med støtte fra <strong>Aage</strong> V. Jensen Naturfond. Digerne<br />
fjernes ved Gyldensteen Strand på Nordfyn, havvandet<br />
skyller ind og biologerne kan derved se, hvad en sådan<br />
voldsom ændring vil føre med sig.<br />
når digerne mellem langø, lindholm og store stegø ved<br />
gyldensteen strand fjernes i 2013, vil havet igen ind-<br />
tage omkring 214 ha af det drænede område syd for lindholm.<br />
der opstår så en lavvandet lagune omgivet af smalle<br />
strandenge med natur og fugleliv til glæde for både dyr og<br />
mennesker.<br />
”Dette projekt vil give os vigtige informationer om naturens<br />
udvikling, når kystarealer oversvømmes – både af<br />
saltvand fra havet og af tilløbende ferskvand fra land ”, forklarer<br />
leder af biologisk institut på syddansk universitet,<br />
marianne holmer.<br />
Før de omfattende landindvindinger og dræninger gjorde<br />
deres indtog i slutningen af 1800-tallet, var lavvandede<br />
marine laguner et kendetegn for de danske kyster. biologiske<br />
undersøgelser i de få tilbageblevne laguner har vist<br />
os, at de har vigtige økologiske og miljømæssige funktioner.<br />
lagunernes flora i form af planterne havgræs og ålegræs,<br />
samt forskellige grøn-, brun- og rødalger – og ikke mindst<br />
bundlevende mikroalger - er særdeles produktive, fordi lys<br />
og næring sjældent mangler. derfor vrimler der gerne med<br />
små fladfisk samt hav- og vadefugle, som mæsker sig i de<br />
bugnende vegetar- og kødretter i disse laguner.<br />
en anden og mere global funktion er tilbageholdelsen af kulstof<br />
i lagunerne. når en del af det organiske plantemateriale<br />
begraves permanent i lagunens bund, vil også kulstoffet<br />
blive tilbageholdt. dette kulstof har planterne optaget som<br />
kuldioxid fra atmosfæren. derved tilbageholdes kuldioxid,<br />
som ellers kunne have bidraget til global opvarmning. den<br />
marine lagune ved gyldensteen strand anslås at kunne tilbageholde<br />
ca. 2000 tons kulstof om året, hvilket svarer til<br />
ca. 7000 tons kuldioxid.<br />
17<br />
”Eftersom vi i de seneste årtier har kæmpet med at få<br />
begrænset udledningen af især kvælstof fra landbruget<br />
til havet, er det en vigtig funktion i dag”, siger marianne<br />
holmer.<br />
aage V. jensen naturfond har derfor finansieret biologiske<br />
og økologiske undersøgelser af udviklingen i den marine<br />
lagune. dette arbejde udføres af forskere fra biologisk institut<br />
på syddansk universitet. undersøgelserne starter<br />
med at beskrive sammensætningen af flora, bundfauna og<br />
miljøforholdene i lillebælt uden for gyldensteen strand før<br />
digerne fjernes.<br />
efter fjernelsen af digerne og oversvømmelsen af området,<br />
bliver et undersøgelsesprogram iværksat for at beskrive<br />
udviklingen i flora- og faunasammensætning, udvekslingen<br />
af næringsstoffer og kuldioxid mellem jorden og vandet,<br />
samt udvekslingen af næringsstoffer mellem lagunen og<br />
det omgivende hav.<br />
”Når projektet er færdigt i 2021, vil der være indhøstet<br />
en unik viden om den biologiske og miljømæssige udvikling<br />
i en nyligt oversvømmet marin lagune efter 140 års<br />
landbrugsdrift”, siger marianne holmer.<br />
denne viden vil være værdifuld i årene fremover, når den<br />
globale opvarmning får havene til at stige. projektets resultater<br />
kan således hjælpe beslutningstagere i deres vurdering,<br />
om et oversvømmelsestruet område skal reddes<br />
ved øget digebyggeri, eller om det skal oversvømmes med<br />
havvand.
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
københAVns uniVersitet bAsismonitering<br />
Af VAndkVAliteten i filsø 2013-2015<br />
”Genskabelsen af Filsø er et af de største og mest<br />
positive initiativer for at forbedre den danske natur.<br />
Derfor er det vigtigt at kunne dokumentere og vurdere,<br />
hvordan det kommer til at gå med søens vand- og<br />
naturkvalitet. Det er samtidig en oplagt mulighed for at<br />
studere, hvordan vandkvaliteten reguleres af tilførsler<br />
af næringsstoffer udefra og fra de tidligere dyrkede, nu<br />
oversvømmede marker. Endelig danner vandkvaliteten<br />
den faglige baggrund for alle vurderinger af biodiversitet<br />
og naturkvalitet i søen og dens nærmeste omgivelser”.<br />
- Professor Kaj Sand-Jensen, Københavns Universitet<br />
baggRund<br />
Filsø var før 1850, da de gentagne afvandinger begyndte,<br />
danmarks næststørste sø på ca. 2000 ha. efter aage<br />
V. jensen naturfond overtog området, er store dele af<br />
den oprindelige sø i efteråret <strong>2012</strong> genskabt ved at oversvømme<br />
de dyrkede marker. det er af stor interesse for<br />
naturen, forskningen og samfundet at vide, hvordan søen<br />
udvikler sig, og hvilken kvalitet den opnår for fugle, pattedyr,<br />
fisk, smådyr og planter med baggrund i sin historie<br />
og med de næringstilførsler, der fandtes eller fortsat findes.<br />
med målinger og den fornødne indsigt i ferskvandsøkologi<br />
er det muligt at vurdere tilstand og udvikling og<br />
om nødvendigt foretage mindre opfølgende indgreb for<br />
at sikre, at søen får en så optimal kvalitet som muligt. dette<br />
projekt har til formål at måle søens tilstand, påvirkning<br />
og foretage disse faglige vurderinger.<br />
i de seneste år har Ferskvandsbiologisk laboratorium<br />
ved københavns universitet stået i spidsen for en natio-<br />
18<br />
nal og international udvikling, der satser på at opbygge<br />
måleplatforme, der kontinuerligt måler vind, temperatur<br />
og indstråling over søer, samt lys, temperatur, ilt, ph og<br />
algemængde nede i søvandet. hermed har vi fat i de centrale<br />
elementer, der beskriver søvandets kvalitet. udover<br />
at være kvalitetsmål sætter iltmålinger os i stand til at beregne<br />
søens stofproduktion ved fotosyntesen og dens<br />
nedbrydning ved respiration. når vi endvidere supplerer<br />
med måling af tilførsler af uorganisk og organisk kulstof i<br />
tilløbene og i søvandet, er det muligt at opstille en samlet<br />
kulstofbalance for søen. den giver os tal på, hvor meget<br />
kuldioxid søen optager fra eller frigiver til luften, hvor<br />
meget kulstof den akkumulerer nede i bunden, og hvor<br />
vigtig denne størrelse er sammenlignet med andre nationale<br />
initiativer til at fjerne kulstof fra kredsløbet.<br />
Vand- og stoFbalanCeR<br />
Vandmængder måles kontinuerligt og stofkoncentrationer<br />
af totale og uorganiske næringssalte, og kulstof måles<br />
hyppigt over året i søens tilløb og afløb. udvekslingen<br />
mellem søbunden og vandet måles sommer og vinter på<br />
bundprøver optaget en række steder. målingerne skaber<br />
grundlaget for at vurdere søens udvikling og forventede<br />
kvalitet i fremtiden.<br />
VandkValitet og stoFomsætning<br />
en måleplatform opsættes på dæmningen mellem nord-<br />
og sydbassinet og bestykkes med udstyr til kontinuerligt<br />
at måle indstråling, vind og lufttemperatur. i begge bas-<br />
siner udsættes udstyr til at måle lys, temperatur, ilt, ph og<br />
algemængde i vandet. målingerne skaber grundlaget for<br />
at vurdere søens vandkvalitet og beregne dens omsætning<br />
og tilbageholdelse af kulstof.<br />
VandplanteRnes hyppighed og FoRdeling<br />
Vandplanternes fordeling kortlægges efter 1 og 3 år. det<br />
vurderes, om vegetationen på kort eller mellemlangt sigt<br />
kan forventes at rumme særligt værdifulde arter og om<br />
den kan stimulere udviklingen frem mod en god eller særligt<br />
eftertragtet tilstand.<br />
sideløbende overvåges søens fugle- og fiskeliv. Fisk og<br />
fugle reagerer forskelligt på søens udvikling, og de vil<br />
blive et synligt resultat af søens vandkvalitet.
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
københAVns uniVersitet - bAsismonitring<br />
i lille Vildmose <strong>2012</strong>-2015<br />
Tofte Skov og Mose og Høstemark Skov og Mose<br />
er to store naturområder i Lille Vildmose, der er udviklet<br />
som højmose og gammel græsningsskov. Her findes<br />
både den største intakte højmoseflade i det nordvesteuropæiske<br />
lavland og Danmarks største sammenhængende,<br />
gamle naturskov. I dette særprægede mose- og<br />
skovlandskab lever adskillige arter af planter og dyr, der<br />
ellers er sjældne og truede i Danmark.<br />
netop i kraft af områdets størrelse og relativt uforstyrrede<br />
forhold har disse sårbare arter stor chance for fortsat<br />
at kunne trives i tofte og høstemark områderne. status-<br />
bøgerne for høstemark og nyere oplysninger viser, at der<br />
inden for de krondyrgræssede 364 ha skov, overdrev og<br />
mose findes mindst 5-6000 forskellige arter af planter<br />
og dyr. tofte skov og mose har en lignende drift – men<br />
området er omkring 10 gange større end høstemark<br />
ejendommen og har større landskabelig variation. det<br />
må derfor forventes, at tofte ejendommen har en større<br />
samlet mængde af arter. det er bekræftet med den netop<br />
udkomne statusbog for tofte skov og mose <strong>2012</strong>.<br />
selvom ejendommene kan dokumentere stor artsrigdom,<br />
er der stadig mange muligheder for at forbedre natur-<br />
værdierne. i den forbindelse har aVjnF udarbejdet grønne<br />
driftsplaner (2009). dele af driftsplanerne er allerede<br />
iværksat, og i de kommende år vil blandt andet den naturlige<br />
hydrologi blive genoprettet ved lukning af grøfter<br />
m.m. og store nåleskovsarealer med invasiv sitkagran<br />
fældes og vil udvikle sig bl.a. til åbne fattigkær.<br />
ambitionerne om øget naturbevarelse og artsbeskyttelse<br />
er fremherskende i disse driftsplaner. ambitioner og<br />
forventninger er imidlertid ikke nok. det må også kunne<br />
dokumenteres, at planerne gavner den vilde natur.<br />
moniteringsprogrammet er tidsbegrænset og afsluttes i<br />
2015. For enkelte dele (vandloggere og epifytiske laver<br />
og mosser) er de første vigtige skridt udført i <strong>2012</strong>.<br />
hovedparten af projektet udføres i 2013. moniteringsprogrammets<br />
forskellige dele udføres på en sådan måde,<br />
at de kan gentages på et senere tidspunkt.<br />
19<br />
her forventes det, at særligt universiteterne vil kunne drage<br />
nytte af programmets mange data og inddrage dem i<br />
undervisningen, ligesom opfølgende undersøgelser kan<br />
danne grundlag for bachelor- og kandidatafhandlinger.<br />
basismoniteringen forestås af Center for macroecology<br />
evolution and Climate, københavns universitet ved professer<br />
anders tøttrup.<br />
tilRettelægning<br />
moniteringsprogrammet er tilrettelagt, så det omfatter<br />
udvalgte, vigtige skovtyper og lysåben natur med og<br />
uden væsentlig forudsagt vandstandshævning, samt<br />
med og uden rydning af skov med sitkagran.<br />
indenfor hvert område moniteres urte- og trævegetation,<br />
epifytter, vedboende svampe og jordbundens biologi i tilfældigt<br />
udlagte prøveflader, mens fugle, flagermus, sommerfugle<br />
og guldsmede moniteres ved udlagte transekter.<br />
For padder benyttes alternative moniteringstilgange.<br />
de samme transekter og prøvefelter benyttes til monitering<br />
af forskellige organismegrupper, således at ændringer<br />
i diversitet i én gruppe kan kobles til ændringer i en<br />
anden. Vegetationens struktur og sammensætning definerer<br />
i væsentligt omfang levemulighederne for øvrige<br />
organismegrupper. derfor udgør vegetationsmoniteringen<br />
kernen i overvågningsprogrammet.
frA kyst til kyst<br />
”Danmark kyst til kyst” er en stor prime time tv-serie til<br />
DR1 og DR-HD, der går tæt på naturen, kulturen, historien<br />
og befolkningen langs de danske kyster.<br />
seriens 2. sæson blev sendt hver mandag aften på dR1<br />
i sommeren <strong>2012</strong>.<br />
FoRmÅl<br />
Formålet med ”danmark kyst til kyst” er at underholde<br />
og samtidig informere: at skabe øget interesse for vores<br />
landskab, og give befolkningen anledning og lyst til at<br />
bevæge sig udendørs og passe på landskabets natur- og<br />
kulturværdier. Ved i 2. sæson at tage udgangspunkt i de<br />
mange tiltag, der gøres for at sikre natur- og kulturværdierne<br />
i danmark, søger programmet at give inspiration til<br />
yderligere beskyttelse – ’eksempler til efterfølgelse’.<br />
mÅlgRuppe<br />
”Familien danmark”, dvs. danskere mellem 12 og 90 år,<br />
der vil have glæde af smukke optagelser, overraskende ny<br />
viden og spændende beretninger om vores lands natur,<br />
kultur og historie.<br />
baggRund<br />
”danmark kyst til kyst” er inspireret af bbC-serien Coast,<br />
der er blevet vist med stor succes en årrække i storbritannien.<br />
i danmark er serien blevet vores egen hyldest<br />
til landet, dets natur og kultur – en farverig og levende<br />
beretning om landskabet og folket ved kysten.<br />
Fokus for 2. sæson:<br />
”Naturbeskyttelse og menneskets brug af<br />
naturressourcerne i Danmark”<br />
hvert program vil være knyttet til en bestemt landsdel og<br />
skal i 2. sæson have et særligt fokus inden for naturbeskyttelse<br />
og naturressourcer. For hver episode planlægges<br />
udvalgte naturbeskyttelses-temaer, som præsenteres<br />
ved episodens begyndelse af værterne i fællesskab,<br />
og som knytter historierne sammen.<br />
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
20<br />
i de fleste programmer indgår et areal ejet og forvaltet af<br />
aage V. jensen naturfond, som eksempel på, hvordan<br />
forvaltningen kan målrettes mod naturbeskyttelse.<br />
holdningeR og FølelseR<br />
programmernes indslag handler både om natur, kultur<br />
og menneskers liv langs kysterne. indslagene skal gerne<br />
have ”kant” og slå på følelserne på en positiv måde.<br />
indslagene, der fokuserer på naturbeskyttelse, kan f.eks.<br />
handle om genskabelse af tabt natur, hjælp til dyr og<br />
planters overlevelse, hvordan man råder bod på tidligere<br />
tiders forurening, sikring af havenes ressourcer, og moderne<br />
formidling af viden om naturen til befolkningen.<br />
med den positive holdning til naturen skabes stolthed<br />
over og fornyet bevidst om: stenrev i havet, danske<br />
havpattedyr, historiske træer, fugles overlevelse, forureningshåndtering,<br />
fiskebestande, sjældne planter o.m.a.<br />
det storslåede ved danmark fremhæves ved flypanoramaer.
dce - fugle i VeJlerne<br />
Sortternerne i Vejlerne havde meget ringe ynglesucces<br />
i hele perioden fra 1990 til 1995, og bestanden<br />
gik alvorligt tilbage. I midten af årtiet sørgede <strong>Aage</strong> V.<br />
<strong>Jensens</strong> <strong>Fonde</strong> for at sikre stabile og højere vandstande<br />
i den nordlige del af Bygholm Vejle og dermed også sortternernes<br />
vigtigste yngleplads i ”Kogleakssøen”.<br />
det førte til en markant forbedring af ynglesuccessen og<br />
dermed nyt håb for sortternerne i Vejlerne, som det også<br />
blev beskrevet i en artikel i statusbogen Vejlernes natur<br />
fra 1998. de bedre forhold holdt sig i en årrække, og<br />
bestanden rettede sig noget op. men de senere år har<br />
der igen været flere sæsoner i træk med dårlig eller slet<br />
ingen ynglesucces.<br />
i 2011 var der 26 ynglepar, der producerede 11 flyve-<br />
færdige unger.<br />
ÅRsageRne ukendte<br />
det er normalt, at sortternen har svingende ynglesucces,<br />
men det er selvsagt alvorligt for bestanden, når det sker<br />
mange år i træk, hvilket udviklingen først i firserne tydeligt<br />
bevidnede. derfor er det oplagt at undersøge årsagerne<br />
til problemerne i Vejlerne, mens bestanden endnu har en<br />
vis størrelse.<br />
tilsyneladende velfungerede kolonier får ingen eller kun<br />
få unger, mens hættemåger og fjordterner i samme koloni<br />
har fin ynglesucces. er det fødegrundlaget, prædation fra<br />
rovdyr og rovfugle eller noget helt tredje. Første skridt i<br />
processen mod at hjælpe sortternerne må være at finde<br />
ud af, hvornår og hvorfor det går galt.<br />
derfor er der brug for en mere intensiv overvågning af<br />
sortternerne i Vejlerne.<br />
man kan drage en parallel til en anden truet art i danmark,<br />
kirkeuglen, hvor det takket være målrettet forskning blev<br />
afsløret, at det var mangel på føde i yngletiden, der var<br />
årsag til en dårlig ynglesucces. her har man nu sat ind<br />
med akut hjælp i form af fodring med daggamle kyllinger,<br />
og det har i høj grad forbedret ynglesuccesen. Vi skal nok<br />
ikke fodre sortterner med kyllinger, men eksemplet med<br />
kirkeuglen understreger, at det er nødvendigt at kende<br />
ledelsesberetning - årets nye proJekter<br />
21<br />
årsagerne til en truet arts problemer, hvis man skal have<br />
en chance for at redde den fra at uddø i danmark.<br />
biologen knud Flensted fra doF, der er specialist i netop<br />
sortterner og arts caretaker for arten i danmark, sagde<br />
det på denne måde i Fugle og natur nr. 4 - 2010<br />
”Det er afgørende vigtigt, at vi får mere viden<br />
om arten, før den helt forsvinder”.<br />
Rapporten konkluderede bl.a. :<br />
• At der i <strong>2012</strong> var 38-45 ynglepar der producerede 7<br />
flyvefærdige unger<br />
• Ingen sikker prædation af Sortterner observeret –<br />
men sikre tegn på, at prædation har fundet sted<br />
• Vådt køligt vejr i dagene, hvor ungerne klækkede,<br />
sandsynliggør, at det første større frafald snarere<br />
skyldtes vejr end rovdyr<br />
• Hættemågerne holder for – ikke så interessant at<br />
jage små sortterneunger, når der er rigeligt udbud af<br />
større hættemågeunger<br />
• I langt de fleste observerede tilfælde var Sortternernes<br />
kollektive forsvar af kolonierne meget effektiv<br />
• Prædation og prædatorers betydning er stadig delvis<br />
uafklaret
finAnsielt resultAt<br />
på trods af dystre udsigter i begyndelsen af året, blev<br />
<strong>2012</strong> et godt år for de fleste værdipapirtyper. den mest<br />
betydende faktor for markedsudsving var reaktioner på<br />
pressemeddelelser fra forskellige politikere. men på<br />
grund af forbedring af den økonomiske dynamik i usa<br />
og kina, sluttede markederne året i langt bedre form end<br />
de startede. i dette miljø afkastede værdipapir porteføljen<br />
9,97%.<br />
statsobligationer gav det laveste afkast, medens aktie-<br />
markederne med pæne afkast hentede det hjem, de tabte<br />
i 2011 – og lidt til. Risikotagning blev således igen<br />
kodeordet i <strong>2012</strong>.<br />
Årets resultat af investeringer i værdipapirer og øvrige<br />
finansielle indtægter har netto været lige over 39 mio. kr.,<br />
hvortil kommer et positivt nettoresultat fra en erhvervsudlejningsejendom<br />
på 3,2 mio. kr.<br />
FoRVentningeR til 2013<br />
Verdensøkonomien udviser stabil men lav vækst. især<br />
europa har problemer med at levere troværdige vækstforventninger.<br />
sidstnævnte dækker dog over store forskelle<br />
indenfor euroblokken. således udvikler nordeuropa,<br />
især tyskland, sig fornuftigt, medens sydeuropa stadig<br />
har problemer. især Frankrig kan blive en stor udfordring,<br />
som kan få nedenstående markedsforventninger til at fejle.<br />
Frankrig har således ikke vist viljen til at reformere et<br />
meget stift system, baseret på en stor offentlig sektor.<br />
afkastet af finansielle investeringer var i begyndelsen af<br />
året godt, men resultatet vil afhænge af den fortsatte udvikling<br />
på de nationale såvel som de internationale markeder.<br />
2013 forventes at blive volatilt men positivt, dog<br />
ikke i samme grad som <strong>2012</strong>.<br />
der er efter regnskabsårets afslutning ikke indtruffet<br />
begivenheder, som væsentlig vil kunne påvirke fondens<br />
finansielle stilling.<br />
22<br />
ledelsesberetning
estyrelsen<br />
bestyRelsen<br />
bestyrelsen bestod i <strong>2012</strong> af fire medlemmer, sidenhen<br />
er professor bent aaby tiltrådt bestyrelsen, der nu består<br />
af fem medlemmer. bestyrelsen modtager hver 100.000<br />
kr. i årligt vederlag.<br />
bestyrelsen skal sammensættes således, at den på en<br />
effektiv og fremadrettet måde er i stand til at varetage<br />
sine ledelsesmæssige opgaver, herunder de strategiske<br />
opgaver. bestyrelsen bør være i besiddelse af naturforvaltningsmæssige<br />
og økonomiske kompetencer, herunder<br />
regnskabs- og investeringsmæssig forståelse. samtidig<br />
skal bestyrelsen være en konstruktiv og kvalificeret<br />
sparringspartner for den daglige ledelse.<br />
to medlemmer, hvoraf det ene skal besidde en naturfaglig<br />
universitær baggrund, udpeges af bestyrelsen efter<br />
indstilling fra et indstillingsudvalg. et medlem, som<br />
skal nyde bred samfundsmæssig anerkendelse og have<br />
naturfaglig interesse vælges af bestyrelsen ved almindelig<br />
stemmeflertal. et til to medlemmer udpeges af stifter.<br />
medlemmerne sidder for en periode på fire år med mulighed<br />
for genudpegning, dog maksimalt to gange.<br />
der har i <strong>2012</strong> været gennemsnitlig 14 heltidsstillinger i<br />
fonden, fordelt over hele landet.<br />
23<br />
ledelsesberetning<br />
habilitet<br />
aage V. jensens naturfond’s bestyrelse anvender sædvanlige<br />
habilitetsprincipper i forbindelse med uddelingen<br />
af fondens midler. <strong>Fonde</strong>ns bestyrelse kan ikke søge<br />
midler fra fonden, og ansøgninger, hvori indgår et fagligt<br />
samarbejde med et bestyrelsesmedlem, behandles uden<br />
det pågældende bestyrelsesmedlems tilstedeværelse.
esultAtopgørelse<br />
note<br />
1<br />
2<br />
3<br />
nettoomsætning<br />
omkostninger naturejendomme:<br />
drifts- og ejendomsomkostninger<br />
afskrivning af materielle anlægsaktiver<br />
nedskrivning af naturejendomme<br />
bRuttoResultat<br />
Fondsmæssige administrationsomkostninger<br />
depot- og bankgebyrer samt managementhonorar til bank<br />
andre driftsindtægter:<br />
arv og gaver<br />
Resultat af investeringsejendom<br />
Resultat FøR Finansielle posteR<br />
indtægt af andele i interessentskaber<br />
Finansielle indtægter<br />
Finansielle omkostninger<br />
Resultat FøR skat<br />
skat af årets resultat, tilbageført hensættelse af udskudt skat m.v.<br />
ÅRets Resultat<br />
ResultatdisponeRing<br />
uddelinger (eksterne)<br />
overføres til overført resultat<br />
i alt disponeRet<br />
24<br />
<strong>2012</strong><br />
15.998.507<br />
-39.803.478<br />
-1.629.838<br />
0<br />
-25.434.809<br />
-913.181<br />
-641.979<br />
45.000.000<br />
3.271.819<br />
21.281.850<br />
7.473<br />
38.942.016<br />
-105.831<br />
60.125.508<br />
7.278.303<br />
67.403.811<br />
35.781.913<br />
31.621.898<br />
67.403.811<br />
resultAtopgørelse<br />
2011<br />
t.kr.<br />
11.043<br />
-16.784<br />
-2.115<br />
-379.661<br />
-387.517<br />
-734<br />
-281<br />
116.546<br />
3.358<br />
-268.628<br />
9<br />
26.378<br />
-11.259<br />
-253.500<br />
73.568<br />
-179.932<br />
18.186<br />
-198.118<br />
-179.932
AktiVer<br />
note<br />
anlægsaktiVeR<br />
grunde og bygninger, naturejendomme<br />
grunde og bygninger, investeringsejendom<br />
produktionsanlæg og maskiner<br />
materielle anlægsaktiver i alt<br />
andele i interessentskaber<br />
Finansielle anlægsaktiver i alt<br />
anlægsaktiVeR i alt<br />
omsætningsaktiVeR<br />
tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser<br />
tilgodehavende gaver<br />
andre tilgodehavender<br />
periodeafgrænsningsposter<br />
tilgodehavender i alt<br />
Værdipapirer<br />
likvide beholdninger<br />
omsætningsaktiVeR i alt<br />
aktiVeR i alt<br />
25<br />
<strong>2012</strong><br />
253.171.625<br />
27.360.424<br />
1.701.470<br />
282.233.519<br />
180.073<br />
180.073<br />
282.413.592<br />
2.973.785<br />
9.000.000<br />
9.483.559<br />
22.159<br />
21.479.503<br />
364.403.530<br />
45.625.493<br />
431.508.526<br />
713.922.118<br />
bAlAnce<br />
2011<br />
t.kr.<br />
256.288<br />
27.973<br />
1.174<br />
285.435<br />
179<br />
179<br />
285.614<br />
370<br />
0<br />
10.891<br />
225<br />
11.486<br />
376.738<br />
12.076<br />
400.300<br />
685.914
pAssiVer<br />
note<br />
4<br />
2<br />
5<br />
6<br />
7<br />
egenkapital<br />
grundkapital<br />
overført resultat<br />
egenkapital i alt<br />
hensatte forpligtelser<br />
hensættelse til udskudt skat<br />
hensatte FoRpligtelseR i alt<br />
gældsFoRpligtelseR<br />
obligationslån<br />
anden gæld<br />
langfristede gældsforpligtelser i alt<br />
kreditinstitut<br />
leverandører af varer og tjenesteydelser<br />
skyldige uddelinger<br />
anden gæld<br />
periodeafgrænsningsposter<br />
kortfristede gældsforpligtelser i alt<br />
gældsFoRpligtelseR i alt<br />
passiVeR i alt<br />
eventualposter<br />
pantsætninger og sikkerhedsstillelser<br />
26<br />
<strong>2012</strong><br />
250.000.000<br />
348.543.123<br />
598.543.123<br />
44.178.475<br />
44.178.475<br />
263.515<br />
1.762.948<br />
2.026.463<br />
0<br />
3.893.780<br />
54.019.729<br />
2.260.548<br />
9.000.000<br />
69.174.057<br />
71.200.520<br />
713.922.118<br />
bAlAnce<br />
2011<br />
t.kr.<br />
250.000<br />
316.921<br />
566.921<br />
51.466<br />
51.466<br />
264<br />
1.692<br />
1.956<br />
30.484<br />
2.929<br />
30.494<br />
1.655<br />
9<br />
65.571<br />
67.527<br />
685.914
generelt<br />
<strong>Årsrapport</strong>en for aage V. jensen naturfond for <strong>2012</strong> er<br />
aflagt i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser<br />
for klasse b-virksomheder.<br />
<strong>Årsrapport</strong>en er aflagt efter følgende uændrede regnskabspraksis:<br />
geneRelt om indRegning og mÅling<br />
i resultatopgørelsen indregnes indtægter i takt med, at<br />
de indtjenes, herunder indregnes værdireguleringer af<br />
finansielle aktiver og forpligtelser. i resultatopgørelsen<br />
indregnes ligeledes alle omkostninger, herunder afskrivninger,<br />
nedskrivninger og hensatte forpligtelser samt tilbageførsler<br />
som følge af ændrede regnskabsmæssige<br />
skøn af beløb, der tidligere har været indregnet i resultatopgørelsen.<br />
aktiver indregnes i balancen, når det er sandsynligt,<br />
at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde fonden, og<br />
aktivets værdi kan måles pålideligt.<br />
Forpligtelser indregnes i balancen, når det er sandsynligt,<br />
at fremtidige økonomiske fordele vil fragå fonden, og forpligtelsens<br />
værdi kan måles pålideligt.<br />
Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til<br />
kostpris. efterfølgende måles aktiver og forpligtelser som<br />
beskrevet nedenfor for hver enkelt regnskabspost.<br />
Visse finansielle aktiver og forpligtelser måles til amortiseret<br />
kostpris, hvorved der indregnes en konstant effektiv<br />
rente over løbetiden. amortiseret kostpris opgøres som<br />
oprindelig kostpris med fradrag af eventuelle afdrag samt<br />
tillæg/fradrag af den akkumulerede amortisering af forskellen<br />
mellem kostpris og nominelt beløb. herved fordeles<br />
kurstab og kursgevinst over aktivets eller forpligtelsens<br />
løbetid.<br />
Ved indregning og måling tages hensyn til forudsigelige<br />
tab og risici, der fremkommer inden årsrapporten aflægges,<br />
og som vedrører forhold, der eksisterede på balancedagen.<br />
27<br />
AnVendt regnskAbsprAksis<br />
nettoomsætning<br />
nettoomsætningen indregnes i resultatopgørelsen, såfremt<br />
levering og risikoovergang til køber har fundet sted<br />
inden årets udgang, og såfremt indtægten kan opgøres<br />
pålideligt og forventes modtaget.<br />
nettoomsætningen indregnes eksklusive moms og med<br />
fradrag af rabatter i forbindelse med salget. i netto-<br />
omsætningen indgår tilskud.<br />
dRiFts- og ejendomsomkostningeR<br />
drifts- og ejendomsomkostninger omfatter omkostninger<br />
til natur- og vildtpleje, naturformidling, publikumsfaciliteter,<br />
kulturanlæg, kultur- og bevoksningspleje, ejendomsskatter,<br />
forsikringer, vedligeholdelse, projektomkostninger,<br />
lønninger og øvrige omkostninger vedrørende<br />
naturejendommene.<br />
administRationsomkostningeR<br />
administrationsomkostninger omfatter honorarer til bestyrelse<br />
og øvrige kontorholdsomkostninger.<br />
Finansielle posteR<br />
Finansielle indtægter og omkostninger indeholder renteindtægter<br />
og renteomkostninger, realiserede og urealiserede<br />
kursgevinster og kurstab vedrørende værdipapirer,<br />
gæld og transaktioner i fremmed valuta, samt rentetillæg<br />
og rentegodtgørelse ved skattebetaling. Finansielle indtægter<br />
og omkostninger indregnes med de beløb, der<br />
vedrører regnskabsåret.<br />
skat aF ÅRets Resultat<br />
Årets skat, som består af årets aktuelle skat og forskydning<br />
i udskudt skat, indregnes i resultatopgørelsen med<br />
den del, der kan henføres til årets resultat, og direkte på<br />
egenkapitalen med den del, der kan henføres til posteringer<br />
direkte på egenkapitalen.
AlAncen<br />
mateRielle anlægsaktiVeR<br />
grunde og bygninger, produktionsanlæg og maskiner<br />
måles til kostpris med fradrag af akkumulerede afskrivninger<br />
og nedskrivninger. kostprisen reduceres med<br />
modtagne betalinger vedrørende fredning og rådighedsindskrænkning.<br />
der afskrives ikke på naturarealer og<br />
grunde.<br />
afskrivningsgrundlaget er kostpris med fradrag af forventet<br />
restværdi efter afsluttet brugstid. kostprisen omfatter<br />
anskaffelsesprisen samt omkostninger direkte tilknyttet<br />
anskaffelsen indtil det tidspunkt, hvor aktivet er klar til<br />
at blive taget i brug. der foretages lineære afskrivninger<br />
baseret på følgende vurdering af aktivernes forventede<br />
brugstider:<br />
Åremål Restværdi<br />
bygninger, naturejendomme 30 - 40 0%<br />
bygninger, investeringsejendom 30 0%<br />
produktionsanlæg og maskiner 5 0%<br />
Fortjeneste eller tab ved afhændelse af materielle anlægsaktiver<br />
opgøres som forskellen mellem salgspris<br />
med fradrag af salgsomkostninger og den regnskabsmæssige<br />
værdi på salgstidspunktet. Fortjeneste eller<br />
tab indregnes i resultatopgørelsen under afskrivninger.<br />
Finansielle anlægsaktiVeR<br />
andele i interessentselskab måles til skønnet dagsværdi.<br />
nedskRiVning pÅ anlægsaktiVeR<br />
den regnskabsmæssige værdi af materielle anlægsaktiver<br />
vurderes årligt for indikationer på værdiforringelse, ud<br />
over det som udtrykkes ved afskrivning.<br />
Foreligger der indikationer på værdiforringelse, foretages<br />
nedskrivningstest af hvert enkelt aktiv henholdsvis<br />
gruppe af aktiver. der foretages nedskrivning til genindvindingsværdien,<br />
såfremt denne er lavere end den regnskabsmæssige<br />
værdi.<br />
28<br />
AnVendt regnskAbsprAksis<br />
som genindvindingsværdi anvendes den højeste værdi<br />
af nettosalgspris og kapitalværdi. kapitalværdien opgøres<br />
som nutidsværdien af de forventede nettoindtægter<br />
fra anvendelsen af aktivet eller aktivgruppen.<br />
tilgodehaVendeR<br />
tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser og andre<br />
tilgodehavender måles til amortiseret kostpris, hvilket<br />
sædvanligvis svarer til nominel værdi. der nedskrives til<br />
nettorealisationsværdien med henblik på at imødegå forventede<br />
tab.<br />
peRiodeaFgRænsningsposteR<br />
periodeafgrænsningsposter, som er indregnet under aktiver,<br />
omfatter afholdte omkostninger vedrørende efterfølgende<br />
regnskabsår.<br />
VæRdipapiReR<br />
Værdipapirer, der er indregnet under omsætningsaktiver,<br />
måles til dagsværdi (børskurs) på balancedagen. unoterede<br />
værdipapirer måles til skønnet dagsværdi.<br />
egenkapital<br />
grundkapitalen er fondens kapital, der er indskudt ved<br />
fondens stiftelse samt senere gaver, der er ydet til forhøjelse<br />
af grundkapitalen..<br />
gaver i form af kontantbeløb og værdi af naturejendomme,<br />
der er ydet umiddelbart efter fondens stiftelse, er posteret<br />
direkte på overført resultat og er reduceret med<br />
den herpå hvilende skatteforpligtelse. øvrige senere gaver<br />
indtægtsføres i resultatopgørelsen.
skAt & gældsforpligtelser<br />
aktuel skat og udskudt skat<br />
aktuelle skatteforpligtelser og tilgodehavende aktuel skat<br />
indregnes i balancen som beregnet skat af årets skattepligtige<br />
indkomst reguleret for skat af tidligere års skattepligtige<br />
indkomster samt for betalte acontoskatter.<br />
udskudt skat er skatten af midlertidige forskelle mellem<br />
regnskabsmæssige og skattemæssige værdier af aktiver<br />
og forpligtelser opgjort på grundlag af den planlagte<br />
anvendelse af aktivet henholdsvis afvikling af forpligtelsen.<br />
der indregnes såvel udskudte skatteforpligtelser<br />
som udskudte skatteaktiver.<br />
udskudt skat måles på grundlag af de skatteregler og<br />
skattesatser, der med balancedagens lovgivning vil være<br />
gældende, når den udskudte skat forventes udløst som<br />
aktuel skat. ændring i udskudt skat som følge af ændringer<br />
i skattesatser indregnes i resultatopgørelsen.<br />
gældsFoRpligtelseR<br />
Finansielle gældsforpligtelser indregnes ved lånoptagelse<br />
til det modtagne provenu med fradrag af afholdte<br />
transaktionsomkostninger. i efterfølgende perioder måles<br />
de finansielle forpligtelser til amortiseret kostpris svarende<br />
til den kapitaliserede værdi ved anvendelse af den<br />
effektive rente, således at forskellen mellem provenuet<br />
og den nominelle værdi indregnes i resultatopgørelsen<br />
over låneperioden.<br />
andre gældsforpligtelser, som omfatter gæld til leverandører<br />
samt anden gæld, måles til amortiseret kostpris,<br />
hvilket sædvanligvis svarer til nominel værdi.<br />
peRiodeaFgRænsningsposteR<br />
under periodeafgrænsningsposter under passiver indregnes<br />
modtagne betalinger vedrørende indtægter i de<br />
efterfølgende år.<br />
29<br />
AnVendt regnskAbsprAksis
noter<br />
note<br />
1<br />
2<br />
3<br />
Fondsmæssige administRationsomkostningeR<br />
bestyrelseshonorarer<br />
Revisionshonorar<br />
advokathonorar<br />
kommunikation og brochure<br />
konsulentydelser, revisor<br />
bestyrelsesmøde og rejseomkostninger<br />
Årsafgift erhvervsstyrelsen<br />
kontorholdsomkostninger<br />
øvrige omkostninger<br />
skat aF ÅRets Resultat<br />
beregnet skat af skattepligtig indkomst<br />
udbytteskat, ikke refusionsberettiget<br />
Årets regulering af udskudt skat<br />
indtægtsført skat<br />
hensættelse til udskudt skat<br />
Ved salg af ejendomme<br />
efterregulering ved manglende udbetaling af hensatte<br />
beløb til donationer<br />
Vedrørende obligationslån<br />
hensættelse 31.12.12<br />
uddelingeR<br />
eksterne uddelinger<br />
interne uddelinger, omkostninger og projekter vedrørende<br />
egne naturejendomme, køb og forbedringer m.v. vedrørende<br />
egen naturejendomme<br />
ialt<br />
30<br />
noter til regnskAb<br />
<strong>2012</strong><br />
400.000<br />
80.000<br />
35.200<br />
167.363<br />
32.500<br />
63.260<br />
15.000<br />
110.225<br />
9.633<br />
913.181<br />
0<br />
9.422<br />
-7.287.725<br />
-7.278.303<br />
40.326.275<br />
2.212.500<br />
1.639.700<br />
44.178.475<br />
<strong>2012</strong><br />
35.781.913<br />
43.959.321<br />
79.741.234<br />
2011<br />
t.kr.<br />
400<br />
101<br />
0<br />
58<br />
109<br />
22<br />
15<br />
21<br />
8<br />
734<br />
0<br />
327<br />
-73.895<br />
-73.568<br />
15.449<br />
36.020<br />
-3<br />
51.466<br />
2011<br />
t.kr.<br />
18.186<br />
292.659<br />
310.845
noter<br />
note<br />
4<br />
5<br />
egenkapital<br />
egenkapital 01.01.12<br />
overført af årets resultat<br />
egenkapital 31.12.12<br />
grundkapitalen fremkommer således:<br />
29.12.2006<br />
18.06.2010<br />
pr 31.12.12 omfatter egenkapitalen følgende:<br />
grundkapital<br />
grunde og bygninger m.v.<br />
udskudt skat, i tilfælde af eventuelt salg af grunde<br />
og bygninger m.v.<br />
omsætningsaktiver med fradrag af gældsforpligtelser<br />
og grundkapital<br />
udskudt skat, ved manglende udbetaling af hensatte<br />
beløb til donationer m.v.<br />
obligationslÅn (medaRbejdeRobligationeR)<br />
beløbet forfalder således:<br />
0-1 år<br />
1-5 år<br />
efter 5 år<br />
31<br />
grundkapital<br />
250.000.000<br />
250.000.000<br />
0<br />
263.515<br />
0<br />
263.515<br />
grundkapital<br />
250.000.000<br />
250.000.000<br />
Vedr. grunde og<br />
bygninger, naturejendomme<br />
m.v.<br />
254.873.095<br />
254.873.095<br />
noter til regnskAb<br />
overført resultat<br />
316.921.255<br />
31.621.898<br />
348.543.123<br />
i øvrigt<br />
27.540.497<br />
-40.326.275<br />
110.308.006<br />
-3.852.200<br />
93.670.028<br />
i alt<br />
i alt<br />
566.921.225<br />
31.621.898<br />
598.543.123<br />
200.000.000<br />
50.000.000<br />
250.000.000<br />
250.000.000<br />
282.413.592<br />
-40.326.275<br />
110.308.006<br />
-3.852.200<br />
598.543.123
noter<br />
note<br />
6<br />
7<br />
eVentualposteR m.V.<br />
eventualaktiver<br />
ingen<br />
32<br />
noter til regnskAb<br />
eventualforpligtelser<br />
der foreligger solidarisk hæftelse for deltagelse i interessentskaber, hvis samlede gældsforpligtelser udgør<br />
0,5 mio.kr.<br />
pantsætningeR og sikkeRhedsstillelseR<br />
i investeringsejendom, hvis regnskabsmæssige værdi udgør 27,4 mio. kr er tinglyst ejerpantebreve på i alt<br />
31,0 mio. kr. og skadeløsbrev på 5,0 mio. kr. ejerpantebrevene og skadesløsbrevet er ikke stillet til sikkerhed.<br />
endvidere er ejerforeningsvedtægter lyst pantstiftende for 0,5 mio. kr. til sikkerhed for forpligtelser overfor ejerforening.<br />
i naturejendom, hvis regnskabsmæssige værdi udgør 53,9 mio. kr. er tinglyst ejerpantebrev på 110.000.000 kr.<br />
ejerpantebrevet er ikke stillet til sikkerhed