Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5. Baggrundsoplysninger<br />
og fortolkning af<br />
testresultaterne i PISA<br />
Af Chantal Pohl Niels<strong>en</strong><br />
Indledning <strong>–</strong> baggrundsspørgeskemaerne og deres anv<strong>en</strong>delse<br />
Forud<strong>en</strong> målinger af elevernes færdigheder i læsning, matematik og naturfag består<br />
PISA-undersøgels<strong>en</strong> også af <strong>en</strong> række spørgeskemaer, som har til formål at indsamle<br />
information om d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte elevs hjemmebaggrund, holdninger og tilgange til læring,<br />
det undervisningsmiljø elev<strong>en</strong> indgår i samt brug<strong>en</strong> af computere og it derhjemme og på<br />
skol<strong>en</strong>. I dette afsnit beskrives kort baggrund<strong>en</strong> for og indholdet i de spørgeskemaer, der<br />
bruges i PISA 2009. For <strong>en</strong> mere omfatt<strong>en</strong>de beskrivelse h<strong>en</strong>vises der til OECD (2009a),<br />
som er hovedkild<strong>en</strong> til dette afsnit.<br />
Spørgeskemaresultaterne spiller <strong>en</strong> c<strong>en</strong>tral rolle i analys<strong>en</strong> og fortolkning<strong>en</strong> af testresultaterne.<br />
Ved at samm<strong>en</strong>holde disse baggrundsfaktorer med elevernes testede færdigheder<br />
får man <strong>en</strong> dybere indsigt i, hvordan de målte færdigheder korrelerer med vigtige demografiske,<br />
sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige variable. Afdækning af disse<br />
samm<strong>en</strong>hænge kan være med til at understøtte mulige forklaringer på de observerede forskelle<br />
i resultater. En delmængde af PISA 2009-resultaterne kan samm<strong>en</strong>lignes med<br />
resultater fra de tidligere runder af PISA. Det giver mulighed for at se på ændringer i færdighedsniveauer<br />
over tid i de <strong>en</strong>kelte lande. Da de fleste baggrundsoplysninger også har<br />
været anv<strong>en</strong>dt i tidligere PISA-runder, er der <strong>en</strong>dvidere mulighed for at analysere<br />
ændringer i relation<strong>en</strong> mellem færdigheder på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e side og elevbaggrunde og skoleforhold<br />
på d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> side over tid. De spørgsmål, der er nye i PISA 2009, er taget med for<br />
at undersøge nye dim<strong>en</strong>sioner af samm<strong>en</strong>hænge med færdighederne og er blevet grunddigt<br />
afprøvet i pilotundersøgels<strong>en</strong>.<br />
PISA-spørgeskemaerne har et klart policy-sigte, idet man ved at id<strong>en</strong>tificere baggrundsforhold<br />
hos eleverne samt de faktorer, der skaber indlæringsmuligheder såvel i hjemmet<br />
som på skolerne, gør det muligt at pege på de forskelle i skolekarakteristika og undervisningssystemer,<br />
som kan være med til at forklare, hvorfor elever på nogle skoler og i nogle<br />
uddannelsessystemer klarer sig bedre <strong>en</strong>d andre. Desud<strong>en</strong> er PISA-spørgeskemaerne relevante<br />
i forhold til begrebet ‘livslang læring’, idet der bl.a. spørges til elevernes motivation<br />
for at lære og deres opfattelser af sig selv og deres indlæringsstrategier.<br />
Kapitel 5 <strong>–</strong> Baggrundsoplysninger og fortolkning af testresultaterne i PISA<br />
153