Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
De situationer og kontekster, problemerne indgår i, er i PISA-undersøgelserne søgt formuleret<br />
således, at de indgår i sfærer af “liv”, som formodes at vedrøre de 15-åriges liv.<br />
Der er i PISA defineret fire typer livssfærer, hvori man beskriver de situationer og kontekster,<br />
som undersøgels<strong>en</strong>s opgaver relaterer sig til:<br />
• Det personlige liv<br />
• Uddannelses- og arbejdsliv<br />
• Samfundsliv<br />
• Vid<strong>en</strong>skabelige samm<strong>en</strong>hænge.<br />
De problemstillinger, der indgår i opgaverne, er formuleret således, at de er tilgængelige<br />
for matematisk behandling i <strong>en</strong> “real-world” kontekst, der som mål har <strong>en</strong> aktivering af<br />
elev<strong>en</strong> til at undersøge hvilke matematiske begreber, der kan indgå i anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> af <strong>en</strong><br />
matematisk løsning til det opstillede problem. Det grundlægg<strong>en</strong>de begreb i d<strong>en</strong>ne proces<br />
er “matematisering”, som i hovedtræk dækker over tre delprocesser. Først oversættels<strong>en</strong> af<br />
det givne problem i d<strong>en</strong> “virkelige” verd<strong>en</strong> til matematikk<strong>en</strong>s verd<strong>en</strong>, for eksempel g<strong>en</strong>nem<br />
opstilling af <strong>en</strong> model. Andet trin er arbejdet med d<strong>en</strong> matematiske model ved hjælp<br />
af matematikk<strong>en</strong> ind<strong>en</strong> for matematikk<strong>en</strong>s verd<strong>en</strong>. Tredje trin er oversættelse og refleksion<br />
over resultatet af d<strong>en</strong> matematiske bearbejdning af modell<strong>en</strong> til fænom<strong>en</strong>er og sprog<br />
i d<strong>en</strong> “virkelige” verd<strong>en</strong>.<br />
Hjælpemidler<br />
Som <strong>en</strong>dnu et eksempel på, hvordan int<strong>en</strong>tion<strong>en</strong> om at få indikationer på funktionel<br />
kompet<strong>en</strong>ce med relevans for fremtid<strong>en</strong> giver sig udslag i designet, kan nævnes, at det er<br />
tilladt for eleverne at bruge lommeregner og andre redskaber, som de er vant til at bruge<br />
i skol<strong>en</strong>. Dette giver det bedste billede af, hvad eleverne kan præstere, og giver det mest<br />
informative grundlag for samm<strong>en</strong>ligning mellem præstationer i forskellige lande. Argum<strong>en</strong>tet<br />
for at tillade brug af lommeregner er, at elever, som er vant til at have <strong>en</strong> lommeregner<br />
til rådighed, når de besvarer spørgsmål, ville være ringere stillet, hvis dette hjælpemiddel<br />
blev taget fra dem.<br />
Opgavetyper<br />
Problemstillingerne i opgaverne er forsøgt formuleret ud<strong>en</strong> k<strong>en</strong>detegn og k<strong>en</strong>deord, der<br />
i sig selv knytter løsning<strong>en</strong> direkte til anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> af <strong>en</strong> bestemt teknik eller <strong>en</strong> bestemt<br />
formel. For sådanne hint findes jo netop ikke i situationer ud<strong>en</strong> for skol<strong>en</strong>. Et af de g<strong>en</strong>erelle<br />
problemer med matematikundervisning<strong>en</strong> er, at hvis elev<strong>en</strong> ikke g<strong>en</strong>k<strong>en</strong>der “situation<strong>en</strong>”<br />
som <strong>en</strong> type opgave, vedkomm<strong>en</strong>de har arbejdet med tidligere i skol<strong>en</strong>, så sker<br />
der ing<strong>en</strong> aktivering af d<strong>en</strong> vid<strong>en</strong> og de tekniske færdigheder, som elev<strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuelt besidder.<br />
Et af mål<strong>en</strong>e med opgaverne i PISA er netop at undersøge, hvorvidt elev<strong>en</strong> anv<strong>en</strong>der<br />
sine matematiske kundskaber på at løse det matematikholdige problem i <strong>en</strong> tekstlig kontekst,<br />
der ikke er skolebog<strong>en</strong>s, m<strong>en</strong> fx tager udgangspunkt i oplysninger i <strong>en</strong> avis.<br />
Kapitel 3 <strong>–</strong> Matematik<br />
119