Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Danske unge i en international sammenligning Bind 2 – Teknisk ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hvad er indholdet i grundskolefaget matematik?<br />
Når relevans<strong>en</strong> af elevpræstationer skal vurderes, er det vigtigt at kunne samm<strong>en</strong>holde de<br />
danske læseplaner med indholdsbeskrivels<strong>en</strong> af faget i PISA. Der er fire hovedområder<br />
(c<strong>en</strong>trale kundskabs- og færdighedsområder) i “Fælles Mål Matematik” fra og med 2009,<br />
nemlig “Matematiske kompet<strong>en</strong>cer”, “Matematiske emner”, “Matematik i anv<strong>en</strong>delse” og<br />
“Matematiske arbejdsmåder”. Selv ud<strong>en</strong> yderligere beskrivelse af disse områder så signalerer<br />
de, at der er <strong>en</strong> udvikling væk fra d<strong>en</strong> “akademiske” matematik h<strong>en</strong> mod <strong>en</strong> tilgang til<br />
matematikk<strong>en</strong>, som er mere “praktisk” og brugsrettet, hvilket falder helt i tråd med formålsbeskrivels<strong>en</strong><br />
i PISA, hvor det er elevernes evne til at analysere, ræsonnere og argum<strong>en</strong>tere<br />
i relation til matematikholdige situationer, “real-life problems”, der søges informationer<br />
om. Disse processer kræver flere kompet<strong>en</strong>cer og arbejdsmåder, som beskrevet<br />
i d<strong>en</strong> danske læseplan. Det handler altså ikke al<strong>en</strong>e om at reproducere stof fra matematiske<br />
emner og anv<strong>en</strong>de det internt til matematikinterne problemer.<br />
Desud<strong>en</strong> er det værd at bemærke, at der i undervisningsvejledningerne til Fælles Mål<br />
2003 som noget nyt er medtaget afsnit om Matematik og specialundervisning og Matematikvanskeligheder<br />
og i Fælles Mål 2009 som noget nyt er medtaget Elever med særlige behov<br />
og Dansk som andetsprog i matematik. Disse emner berører elevgrupper, der indh<strong>en</strong>tes<br />
informationer om i PISA, og som der har været fokuseret på i de tidligere danske PISArapporteringer<br />
om matematikområdet. Ved elever med særlige behov m<strong>en</strong>es der blandt<br />
andet marginalgrupperne, der præsterer h<strong>en</strong>holdsvis meget stærkt og meget svagt. Fokusering<strong>en</strong><br />
på hvordan elever i forskellige marginalgrupper præsterer i Danmark samm<strong>en</strong>lignet<br />
med tilsvar<strong>en</strong>de grupper i andre lande, bør give anledning til refleksioner over,<br />
hvordan man i matematikundervisning<strong>en</strong> får udfordret både de fagligt meget stærke <strong>–</strong> og<br />
de meget svage elevgrupper, så d<strong>en</strong> første gruppe gøres større og d<strong>en</strong> sidste mindre i forhold<br />
til deres nuvær<strong>en</strong>de størrelser. Ligeledes vil inkludering<strong>en</strong> af elever med dansk som<br />
andetsprog stadig være et fokuspunkt nu og i år<strong>en</strong>e fremover, med d<strong>en</strong> globaliserede verd<strong>en</strong><br />
vi lever i. Hvordan nyere matematikundervisning og hverdagsbrug ud<strong>en</strong> for matematikundervisning<br />
med d<strong>en</strong>s stadig større basering på brug af naturligt sprog influerer på<br />
præstationer hos elever med forskellig social og kulturel baggrund, undersøges blandt<br />
andet af Cooper og Dunne (2000) og Cooper (2001). I PISA indh<strong>en</strong>tes der også informationer<br />
om køn, hvor der samlet for alle elever i OECD-land<strong>en</strong>e og specifikt for danske<br />
elever er signifikant forskel på præstationer, og det er dr<strong>en</strong>ge, der g<strong>en</strong>nemsnitligt og i<br />
Danmark præsterer bedre <strong>en</strong>d piger.<br />
Kompet<strong>en</strong>ceblomst<strong>en</strong> med otte kompet<strong>en</strong>cer<br />
Det første af de fire hovedområder, der nævnes i Fælles Mål Matematik 2009 er “Matematiske<br />
kompet<strong>en</strong>cer” med otte kompet<strong>en</strong>cer, og det der i PISA 2009 betegnes som kognitive<br />
matematiske kompet<strong>en</strong>cer h<strong>en</strong>føres da også til Niss (1999) og hans danske kolleger,<br />
ligesom der også refereres til Neubrand et al. 2001 (OECD, 2009, s. 106).<br />
Som det vil være nogle læsere bek<strong>en</strong>dt, så drejer det sig både i Fælles Mål 2009 og i PISA<br />
om det, der populært på dansk kaldes kompet<strong>en</strong>ceblomst<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> rummer følg<strong>en</strong>de otte<br />
Kapitel 3 <strong>–</strong> Matematik<br />
113