MARITIME LIFE SUPPORT - ved enhver given ... - Søfartsstyrelsen
MARITIME LIFE SUPPORT - ved enhver given ... - Søfartsstyrelsen
MARITIME LIFE SUPPORT - ved enhver given ... - Søfartsstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Førstehjælp for Sygdomsbehandleren<br />
Førstehjælp for Sygdomsbehandleren<br />
<strong>MARITIME</strong> <strong>LIFE</strong> <strong>SUPPORT</strong><br />
- <strong>ved</strong> <strong>enhver</strong> <strong>given</strong> lejlighed
Udarbejdet af:<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
<strong>Søfartsstyrelsen</strong><br />
5. oplag 5. udgave<br />
oktober 2012<br />
ISBN: 87-7454-282-6
- 1 -<br />
Indholdsfortegnelse<br />
Forord 2<br />
Indledning 2<br />
Ansvar og kompetence 3<br />
Maritime Life Support 4<br />
MLS i sin helhed 5<br />
ABCDE og sekundære problemer 6<br />
Hjertestop-behandling 8<br />
Ref. Dansk Råd for Genoplivning 8<br />
Hjertestarter på danske skibe 8<br />
Basal viden 10<br />
Vejrtrækningen 10<br />
Kredsløbet 11<br />
Bevidsthed 12<br />
Procedurebeskrivelser 14<br />
Maritime Life Support - Ulykke 17<br />
Maritime Life Support - Sygdom 27<br />
Hjerte-Lunge-Redning 35<br />
Børn og voksne 35<br />
HLR til børn 0-1år 36<br />
HLR til børn 1-8 år (junior) 38<br />
HLR til personer over 8 år og voksne 40<br />
Maritime Life Support - Eksempler på MLS i praksis 43<br />
Eksempel på MLS 44<br />
2. Eksempel på MLS 47<br />
3. Eksempel på MLS 49<br />
Radio Medical Danmark (RMD) 52<br />
Medicinkister 56<br />
Hygiejne 60<br />
Malaria-forebyggelse 66<br />
Maritime Life Support - Procedure til første hjælp 71<br />
Først Hjælp <strong>ved</strong> bid og stik fra insekter og kryb 123<br />
Indeks til førstehjælpsprocedurer 128<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Forord<br />
- 2 -<br />
Dette førstehjælpshæfte er specielt målrettet sygdomsbehandleren<br />
til søs og danner supplement til den autoriserede danske<br />
lægebog.<br />
Hæftet tager udgangspunkt i moderne internationale behandlingsprincipper,<br />
hvor de livsvigtige funktioner kontrolleres i<br />
prioriteret rækkefølge. Vi har kaldt dette Maritime Life Support<br />
(MLS).<br />
MLS-bogen er opdelt i en del om ulykke og en del om sygdom.<br />
Bogen beskriver behandlingen både på skadestedet og i<br />
skibets hospital, samt samarbejdet med Radio Medical Danmark<br />
(RMD).<br />
Hjerte-Lunge-Redning efter gældende internationale retningslinjer<br />
bekrives, og brugen af hjertestarter inddrages.<br />
Emner af speciel interesse for søfolk, såsom hygiejne, Radio Medical,<br />
retningslinjer for medicin om bord og malaria inddrages også.<br />
Derudover er der tilføjet generelle førstehjælpsemner med<br />
MLS-fokus og lidt basal viden om anatomi, vejrtrækning, kredsløb<br />
og bevidsthedsniveau.<br />
Indledning<br />
Førstehjælpsbegrebet har historisk set været defineret forskelligt,<br />
alt efter hvem der stod bag udførelsen af førstehjælp, og<br />
hvilke kompetencer de havde.<br />
Sygdomsbehandleren adskiller sig fra den ”almindelige” førstehjælper<br />
i land <strong>ved</strong> direkte at udføre lægens ordinationer og<br />
have kompetencen til at anvende det udstyr, der er om bord.<br />
Denne kombination af sygdomsbehandler til søs og lægen i<br />
land gør systemet unikt. Dette vil i det følgende blive præciseret.<br />
- 3 -<br />
Ansvar og kompetence<br />
I den Tekniske Forskrift for medicinsk udstyr og sygdoms- behandling<br />
om bord på skibe er regler og pligter for sygdomsbehandleren<br />
beskrevet (se Teknisk Forskrift, regel 12).<br />
Sygdomsbehandleren forpligtes til at efterleve en række etiske<br />
regler, herunder loyalitet og professionalisme, og til at bevare<br />
tavshedspligten i forhold til personen, der skal behandles.<br />
Det er af stor vigtighed, at ansvar og kompetence i rollen som<br />
sygdomsbehandler er klart defineret, ikke mindst i samarbejdet<br />
med Radio Medical-lægerne.<br />
Lægen giver ordinationerne, og sygdomsbehandleren udfører<br />
disse. Kun så længe denne ansvarsfordeling respekteres, tage<br />
lægen ansvaret for behandligen.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 4 -<br />
Maritime Life Support<br />
Førstehjælps principper for sygdomsbehandleren<br />
om bord<br />
Maritime Life Support forkortes til MLS og er overskriften på<br />
de retningslinjer for førstehjælpen i dette hæfte. MLS er en<br />
kombination af kendte førstehjælps-principper, det eksisterende<br />
udstyr om bord og sygdomsbehandlerens kompetencer til at<br />
bruge skibets udstyr med hjælp fra Radio Medical Danmark.<br />
MLS kan anvendes i alle situationer, hvor sygdomsbehandleren<br />
er i aktion.<br />
Der er stor forskel på det at være behandler i akutte og mere<br />
alvorlige situationer og det at stå med en mindre skade (tidligere<br />
kaldet banalitet). Med brugen af MLS sikres det, at livreddende<br />
procedure altid udføres og behandlingen ensrettes. Sygdomsbehandleren<br />
og Radio Medical har i MLS et fælles grundlag at<br />
arbejde ud fra.<br />
De nuanceforskelle, der er imellem MLS til sygdom og MLS til<br />
ulykke, vil fremgå senere i bogen.<br />
MLS i sin helhed<br />
- 5 -<br />
1. Sikkerhed<br />
Sygdomsbehandleren skal først og fremmest forsøge at bevare<br />
overblikket, hvilket betyder, at sikkerheden i området og situationen<br />
på skadestedet vurderes.<br />
Sygdomsbehandleren skal sikre, at han/hun ikke selv kommer<br />
til skade. Hvis skadestedet er usikkert, bør alle blive væk, indtil<br />
f.eks. brand-bekæmpelsen er overstået.<br />
Sygdomsbehandleren skal også sikre, at den tilskadekomne ikke<br />
kommer yderligere til skade, hvilket selvfølgelig er afgørende.<br />
Det skal vurderes, om ABCDE kan finde sted, hvor personen<br />
er fundet. Sygdomsbehandleren skal i <strong>enhver</strong> farlig situation<br />
nødflytte patienten til et sikkert område, før behandling iværksættes.<br />
2. Situation<br />
Situationen på skadestedet kan virke kaotisk, og det er ikke<br />
altid nemt at forestille sig, hvad der er gået forud. Sygdomsbehandleren<br />
skal forsøge at skabe sig et overblik <strong>ved</strong> at betragte<br />
”scenen”, få vidner til at genfortælle situationen og dernæst<br />
finde ud af, hvor mange der er involveret i ulykken.<br />
Med disse informationer kan der dannes et umiddelbart billede<br />
af situationen: Er der f.eks. tale om skader med energiudveksling,<br />
som f.eks. fald fra lejder, slag og tonstunge klemskader,<br />
eller er den tilskadekomne faldet om på stedet?<br />
Ulykkens omfang vil naturligvis betyde meget for de fortsatte<br />
behandlingsprocedurer på skibet og det videre samråd med Radio<br />
Medical Danmark.<br />
Det er sygdomsbehandlerens ansvar/opgave at udnytte ressour-<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 6 -<br />
cer om bord, der kan komme den/de syge eller tilskadekomne til<br />
gode. Der er ofte flere ombordværende, der har forudsætninger<br />
for at yde førstehjælp og sygdomsbehandling, og det bør udnyttes<br />
i fuldt omfang.<br />
ABCDE og sekundære problemer<br />
”ABCDE og sekundære problemer” beskriver de førstehjælpsprocedurer<br />
til brug <strong>ved</strong> ulykke og sygdom.<br />
ABCDE fastlægger en ensrettet procedure for kontrol af vejrtrækning,<br />
kredsløb, bevidsthed osv.<br />
Kontrollen af Airways, Breathing, Circulation, Disability, Expose<br />
(ABCDE) er en hjælp til sygdomsbehandleren til at bruge de<br />
procedurer, han kender i forvejen, mere systematisk og skarpt<br />
prioriteret.<br />
ABCDE kan bruges i forbindelse med <strong>enhver</strong> førstehjælpsgerning,<br />
da handlingerne udført og kontrolleret giver sygdomsbehandleren<br />
et hurtigt overblik og kontrol over patientens tilstand.<br />
Desuden vil ABCDE være til stor hjælp, når der kommunikeres<br />
med Radio Medical.<br />
Behandling på skibets “hospital”<br />
Ikke alle skibe har et hospital om bord, hvor behandlingen kan<br />
foregå.<br />
Men vigtigst i denne sammenhæng er, at udstyr og medicin er<br />
inden for rækkevidde samt organiseret, så det er let at finde og<br />
håndtere. Vi <strong>ved</strong> fra flere skibe, at broen eller bordet i messen<br />
anvendes til sygdomsbehandling, hvilket dog blot stiller sygdomsbehandleren<br />
over for en alternativ organisering.<br />
Behandlingen på hospitalet indebærer en revurdering af den<br />
- 7 -<br />
syge/tilskadekomnes tilstand med ABCDE og efterfølgende opsamling<br />
af viden til kommunikationen med Radio Medical.<br />
Radio Medical er meget interesseret i tidlig kontakt i forløbet,<br />
og i akutte situationer kan satellittelefonen med fordel anvendes.<br />
Her indberettes de oplysninger, der på baggrund af ABCDE<br />
foreligger, og den fortsatte behandling kan nu diskuteres med<br />
lægen.<br />
Radio Medical Optegnelsen er det dokument, der er rettesnor<br />
for, hvilke informationer der generelt skal indhentes <strong>ved</strong> sygdom<br />
og ulykker. Men rettesnoren skal ikke hæmme kommunikationen<br />
med Radio Medical.<br />
Der er aldrig et forkert tidspunkt at kontakte Radio Medical på,<br />
men det er af største vigtighed, at der altid videregives konkrete<br />
og objektive data <strong>ved</strong> første henvendelse.<br />
De sekundære problemer<br />
Når patienten er kommet over den livstruende tilstand, tages der<br />
hånd om de sekundære problemer – eventuelt på skibets “hospital”.<br />
Der følges op på diverse handlinger, der allerede er foretaget;<br />
det undersøges f.eks., om der er flow på iltflasken, om droppet<br />
løber korrekt, om forbindinger skal skiftes. Mindre sårskader<br />
oprenses, der ydes psykisk førstehjælp og generel basal omsorg<br />
for den tilskadekomne. På baggrund af ordinationer fra Radio<br />
Medicaludføres specifikke procedurer, og der træffes afgørelser<br />
om den videre behandling/evakuering (se lægebog).<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 8 -<br />
Hjertestop-behandling<br />
Hjerte-Lunge-Redning eller genoplivning på skibe følger retningslinjerne<br />
fra Dansk Råd for Genoplivning (www.genoplivning.dk)<br />
Hjerte-Lunge-Redningen er en vigtig faktor for overlevelsen efter<br />
hjertestop. Det er hårdt arbejde at give HLR, og i dag anbefaler<br />
man, at personen, som står for hjertemassage, afløses hvert<br />
andet minut. Dette skal ses i lyset af, at undersøgelser viser, at<br />
kvaliteten af massagen aftager, når man har givet kompressioner<br />
mellem 1½ til 3 minutter.<br />
Skiftet skal planlægges og ske uden af brydelse af HLR. Netop<br />
kvaliteten af hjertemassagen og brugen af hjertestarter øger<br />
overlevelsen efter hjertestop.<br />
Vejledning i Hjerte-Lunge-Redning, side 39<br />
Ref. Dansk Råd for Genoplivning<br />
Hjertestarter på danske skibe<br />
Defibrillatorer/hjertestartere har vundet indpas i det danske<br />
samfund. Det har haft en afsmittende effekt på det maritime erhverv,<br />
på trods af at det Maritime Sundhedsvæsen på nuværende<br />
tidspunkt ikke lovgiver herom.<br />
- 9 -<br />
Der oplyses og undervises alligevel i brugen af hjertestartere,<br />
da disse anbefales til passagerskibe, og flere rederier har anskaffet<br />
sig dem.<br />
Det er vigtigt at understrege, at en hjertestarter i kombination<br />
med Hjerte-Lunge-Redning giver en bedre mulighed for genoplivning.<br />
Afstanden til nærmeste sygehus og dermed skibets<br />
fartsområde vil have afgørende betydning for patientens overlevelse.<br />
Det handler om at kunne evakuere den skadelidte hurtigst<br />
muligt.<br />
Til de fleste hjertestartere medfølger et grundigt undervisningsmateriale<br />
om anvendelse og <strong>ved</strong>ligeholdelse.<br />
Når DRG ændrer retningslinjerne for genoplivning, skal<br />
hjertestarteren opdateres. Dette gøres gennem forhandleren af<br />
hjertestarteren. Når hjertestarteren er om bord på skibet, skal<br />
den selvfølgelig sammen med HLR bruges <strong>ved</strong> hjertestop.<br />
Hjertestarter<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Basal viden<br />
- 10 -<br />
Sygdomsbehandleren vil med sin basale viden om normal/<br />
unormal vejrtrækning, kredsløb og bevidsthedsniveau hurtigt<br />
kunne afgøre, om et besætningsmedlem har brug for hjælp. Da<br />
vejrtrækning, kredsløb og bevidsthed er livsvigtige funktioner i<br />
kroppen, gives nedenfor en kort repetition af disse.<br />
Vejrtrækningen<br />
Vejrtrækningen har til opgave at sørge for, at lungerne får luft,<br />
så de kan frembringe ilt til blodbanen og de røde blodlegemer<br />
via bronkier og alveoler, og samtidig udskille CO² <strong>ved</strong> udånding.<br />
Dette foregår helt automatisk styret af vejrtrækningscentret i<br />
den forlængede rygmarv, og mekanisk vha. mellemgulv og ribbensmuskler.<br />
Voksne trækker vejret i gennemsnit 12-16 gange pr. minut,<br />
børn ca. dobbelt så hyppigt.<br />
Der er mange forskellige faktorer, der kan bringe vejrtrækningen<br />
ud af den faste rytme, men oftest normaliseres den hurtigt<br />
igen.<br />
- 11 -<br />
Vejrtrækningen er altafgørende for kroppen og cellernes funktioner<br />
og overlevelse. Især cellerne i hjernen er sårbare og reagerer<br />
hurtigt på iltmangel som følge af vejrtrækningsproblemer.<br />
Hvis der ingen vejrtrækning er, må sygdomsbehandleren skabe<br />
frie luftveje og hjælpe <strong>ved</strong> enten at puste i munden eller ventilere<br />
med ventilationspose og maske.<br />
Når vejrtrækningen er enten meget langsom eller meget hurtig,<br />
kan det medføre iltmangel for hjernen. Konsekvensen er, at personen<br />
bliver bevidsthedspåvirket og skal have supplerende ilt.<br />
Kredsløbet<br />
Kredsløbet består af hjerte, arterier og vener, der vha. blodet<br />
servicerer kroppens celler med ilt og energi. Hjertet slår i hvile<br />
ca. 60-80 slag pr. minut, og arterierne bringer det iltede blod ud<br />
til kapillærerne/cellerne, hvor ilten afgives. Arterierne pulserer<br />
i takt med hjertets slag, og de bløder derfor kraftigt <strong>ved</strong> lækage.<br />
Omvendt siver blodet roligt retur i venerne og transporterer CO²<br />
og andre affaldsstoffer fra cellerne. Blodet returneres med aftagende<br />
tryk tilbage til hjertet og herfra ud i lungerne.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 12 -<br />
Kredsløbsproblemer kan opstå af flere årsager, men især blødninger<br />
eller mangel på tryk i kredsløbet kan give kroppen<br />
alvorlige problemer. Igen spiller cellerne en afgørende rolle for<br />
opretholdelse af liv. Bliver blødningen ikke standset eller trykket<br />
ikke reetableret hurtigt, vil kroppen blive påvirket.<br />
Pulsen vil stige, og huden kan blive bleg, når blodet strømmer<br />
væk fra området. Blålig hud indikerer utilstrækkelig iltning, og<br />
evt. kold og klam hud betyder dårligt cirkuleret blod.<br />
Bevidsthed<br />
Normal bevidsthed er hjernens respons på, at de to førnævnte<br />
systemer virker normalt.<br />
Hjernens celler er de mest fintfølende i kroppen, så hvis de<br />
ikke iltes eller gennemblødes med en passende mængde ilt og<br />
blod, sænkes personens bevidstheds-niveau. Hvis hjernens<br />
funktioner lukker ned, vil kroppens funktioner blive sat ud af<br />
kraft, da hjernen er kroppens overordnede styringssystem. Dette<br />
understreger igen vigtigheden af sygdomsbehandlerens prioritering:<br />
At der skal skaffes frie luftveje, og at blodet skal cirkulere<br />
i kroppen, hvis en syg eller tilskadekommen skal overleve.<br />
Bevidsthedsniveauet er udtryk for hjernens tilstand og dermed<br />
en indikator for sværhedsgraden af skade eller sygdom. Bevidsthedsniveauet<br />
undersøges under ABCDE - Disability, hvor<br />
hjernens bevidsthed kategoriseres i 4 bevidsthedsniveauer.<br />
1) Fuld bevidsthed: reagerer normalt, orienteret i egne<br />
data<br />
2) Falder i søvn men reagerer på tiltale og berøring<br />
3) Fremstår bevidstløs, men reagerer på smertepåvirkning<br />
4) Bevidstløs: ingen respons på smertepåvirkning<br />
- 13 -<br />
Bevidstløshed<br />
Kan udløses i forskellige situationer, såvel i forbindelse med<br />
ulykke som <strong>ved</strong> sygdom.<br />
Kroppen er ikke nødvendigvis i overhængende livsfare, men<br />
på afstand ser patienten nærmest livløs ud. Alle muskler i kroppen<br />
er afslappede, og der er fare for, at tungen falder tilbage og<br />
blokerer luftvejene. Hvis personen efterlades uden opsyn, lejres<br />
i stabilt sideleje (se side 82).<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 14 -<br />
Procedurebeskrivelser<br />
I det følgende afsnit vil MLS, HLR og en række udvalgte emner<br />
ligge som et katalog/opslagsværk til f.eks. brug i sygelukaf<br />
og som generel information om, hvad man skal gøre, hvis der<br />
opstår ulykke eller sygdom om bord.<br />
Der gives 3 eksempler på, hvordan MLS kan anvendes i praksis,<br />
derudover er der skrevet 4 afsnit om hhv. Radio Medical,<br />
Medicinkisten, Hygiejne og Malaria.<br />
Vi har inddelt MLS i MLS - ulykke og MLS - sygdom, da<br />
ulykke og sygdom kræver forskellige handlinger fra sygdomsbehandlers<br />
side. Procedurerne er dog grundlæggende ens opbygget<br />
omkring ABCDE.<br />
ABCDE fokuserer først og fremmest på de livreddende procedurer,<br />
dernæst på proceduren i forhold til mindre skader samt<br />
den afsluttende behandling i samråd med Radio Medical.<br />
MLS - ulykke:<br />
MLS - ulykke præsenteres med en forside, som giver et samlet<br />
overblik over de handlinger, der skal udføres. På de efterfølgende<br />
sider er handlingerne yderligere uddybet.<br />
Forsiden kan anvendes som huskeliste, f.eks. lamineret og opbevaret<br />
sammen med det mobile udstyr.<br />
MLS - sygdom:<br />
MLS - sygdom præsenteres på samme måde, idet der indledes<br />
med en forside, efterfulgt af en uddybende del.<br />
HLR:<br />
HLR præsenteres <strong>ved</strong> en skematisk Hjerte-Lunge-Redning for<br />
børn og voksne.<br />
- 15 -<br />
MLS i praksis:<br />
Tre eksempler på anvendelse af MLS i praksis.<br />
Radio Medical - Opgaver og samarbejde med sygdomsbehandler<br />
Medicinkisten - Lovgivning, indhold og organisering<br />
Hygiejne - Smittecirkel, håndhygiejne og generelle hygiejniske<br />
principper<br />
Malaria - Supplement til den danske malaria strategi<br />
Førstehjælp:<br />
”Førstehjælp” er en række udvalgte emner inden for førstehjælp,<br />
der kan anvendes som supplement og støtte for sygdomsbehandleren.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Maritime Life Support<br />
Ulykke
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 18 -<br />
Stands ulykken<br />
Hvad er der sket?<br />
- 19 -<br />
MLS - Ulykke<br />
Stands ulykken Hvad er der sket? Hurtigt overblik.<br />
• Er skadestedet sikkert for behandler og den tilskadekomne?<br />
• Er personen kontaktbar?<br />
• Skal der foretages nødflytning?<br />
Airways • Inline - stabilisering – ho<strong>ved</strong>ets stilling fastholdes.<br />
• Skab frie luftveje, anlæg evt. tungeholder<br />
• Anlæg halskrave<br />
• Giv ilt<br />
Breathing • Bedøm vejrtrækningens kvalitet<br />
Circulation • Undersøg kapillærrespons<br />
• Undersøg puls - og hvilken kvalitet en evt. puls har<br />
• Vurder hudens farve og temperatur<br />
• Kontroller for større blødninger<br />
• Anlæg venekanyle, og opsæt drop<br />
• Revurder ABC (<strong>ved</strong> problemer)<br />
Disability • Undersøg og vurder bevidsthedsniveauet<br />
• Undersøg pupillernes reaktion på lys<br />
• Vurder, om behandlingen kan fortsætte på skadested<br />
Expose • Top til tå-undersøgelse<br />
• Fiksering i båren<br />
• Forf lyt til sygelukaf<br />
Syge lukaf • Revurder ABC<br />
• Skriv journal, og foretag objektive målinger<br />
• Tag kontakt til Radio Medical<br />
• Fortsæt observationer og sekundær behandling<br />
• Efterkommunikation med RM<br />
• Udfør ordinationer<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 20 -<br />
Hvad er der sket? Når behandleren ankommer til skadestedet, vurderes<br />
følgende for at skabe et overblik:<br />
• Hvad er der sket?<br />
• Hvor er det sket?<br />
• Hvor mange er kommet til skade?<br />
Sikre skadestedet Inden behandleren går i aktion: Vurder, om der fortsat<br />
er fare for patienten og behandleren.<br />
Der skal tages højde for:<br />
• Vejrligsforhold, f.eks. kulde eller fare for hedeslag<br />
• Høj sø og der<strong>ved</strong> fare for MOB<br />
• Brand, som breder sig<br />
• Fare for indåndingslæsioner <strong>ved</strong> brand/kemikalier<br />
• Nedstyrtningsfare<br />
Nødflytning Hvis der er fare for patienten og behandleren, skal der<br />
iværksættes en nødf lytning med det samme, inden<br />
behandling kan fortsætte.<br />
Metoder er f.eks.:<br />
• Underarmsgrebet<br />
• Enkeltmandsgrebet<br />
• Tomandsgrebet/“kongestolen”<br />
• Krabbe-metoden<br />
Behandling på<br />
skadestedet<br />
Stands ulykken<br />
Inden behandleren når frem til patienten, skal behandler<br />
tage handsker på.<br />
Patienten tilråbes for at undersøge, om han eller hun er<br />
kontaktbar:<br />
“Hvor har du ondt?”<br />
Inline<br />
stabilisering<br />
- 21 -<br />
Airway<br />
Ho<strong>ved</strong>et holdes manuelt som det første.<br />
Kroppen lægges i en ”lige linje” på ryggen.<br />
Skab frie luftveje Kontrol af mund og svælg:<br />
• Kæbeløft: Fat med begge hænder omkring kæbebenet,<br />
og skub dette frem. Dette greb kan med<br />
fordel bruges <strong>ved</strong> bevidstløse, hvor tungen blokerer<br />
og hindrer frie luftveje.<br />
• Anlæg tungeholder i tilfælde af bevidstløshed.<br />
• Anvend mekanisk sug <strong>ved</strong> opkast, slim og/eller<br />
blod i mund og svælg.<br />
Halskrave Der anlægges halskrave:<br />
• Hvor der er mistanke og usikkerhed om ulykkens<br />
historik.<br />
• Ved fald, klemskader og andre ulykker, hvor stor<br />
kraft og ydre påvirkning er årsagen.<br />
• Ho<strong>ved</strong>et fastholdes, også efter at halskraven er<br />
påsat.<br />
Ilt på maske Umiddelbart herefter gives ilt:<br />
• 9 l/min. på iltmaske (MFAG) eller<br />
• 15 l/min. f low på maske vha. ventilationspose<br />
Kvaliteten af<br />
vejrtrækningen<br />
Breathing<br />
Blot brystkassen - løft trøjen op, eller klip tøjet op.<br />
SE - om brystkassen hæver og sænker sig<br />
LYT - om vejrtrækningen er besværet/ ubesværet,<br />
pibende, rallende, normal, og lyt til patientens tale<br />
FØL - på din egen kind, om der sker udånding<br />
Bedøm frekvensen og dybden (hurtig/overf ladisk,<br />
langsom dyb, normal).<br />
Ved B-problemer undersøges brystet for skader, som<br />
registreres til senere beskrivelse af patienten.<br />
Det skal maks. tage 10 sekunder at lave denne undersøgelse.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Kapillærrespons<br />
- 22 -<br />
Circulation<br />
Tryk på patientens negl ganske kort (bliver hvid under<br />
neglen), og observer herefter, hvor lang tid der går, før den<br />
atter er lyserød. Mere end 2 sekunder er tegn på kredsløbsproblemer.<br />
Puls Observer pulsens kvalitet:<br />
Føl på halsen, lysken eller i håndleddet, om der er puls.<br />
Vurder, om den er langsom/hurtig, kraftig/svag, uregelmæssig/regelmæssig.<br />
(Begynd ikke at tælle over et min.<br />
Vent til senere).<br />
Hudens farve Observer hudens farve og temperatur:<br />
Farve: Bleg, blålig, rødblussende, gullig<br />
Temperatur: Kold, varm, s<strong>ved</strong>ende, kolds<strong>ved</strong>ende<br />
Kontroller for<br />
større blødninger<br />
Anlæggelse af<br />
venekanyle<br />
Revurder<br />
ABC<br />
RM<br />
Observer, om der er blødninger:<br />
Pulsåreblødninger: Blodet pulserer ud af åren. Sæt en<br />
”finger i såret”, hæv det blødende sted, og læg forbinding.<br />
Veneblødninger: Blodet siver fra såret. Sæt en ”finger i<br />
såret”, hæv det blødende sted, og læg forbinding.<br />
HVIS patienten er bleg, har blålig hud, hurtig overf ladisk<br />
vejrtrækning, svag/hurtig puls eller kapillærrespons > 2<br />
sek., anlægges venekanyle, og infusionssæt opsættes.<br />
Vigtigt: Sygdomsbehandleren må lade 1 l NaCl. løbe med<br />
en dråbehastighed på ca. 20-30dråber per minut.<br />
Ved ændring af patientens almentilstand/bevidsthed vurderes<br />
følgende:<br />
• Er der frie luftveje?<br />
• Er ilt-flow intakt?<br />
• Hvordan er vejrtrækningskvalitet?<br />
• Er der kapillærrespons, puls - og pulsens kvalitet?<br />
• Hvordan er farve/temperatur?<br />
• Er blødninger og sårskader under kontrol?<br />
• Fungerer venekanylen, og løber droppet?<br />
Eventuelt telefonisk kontakt til Radio Medical<br />
Bevidsthedsniveauet<br />
- 23 -<br />
Disability<br />
Undersøg og vurder bevidsthedsniveauet ud fra følgende:<br />
Er patienten:<br />
1. Vågen, klar og velorienteret<br />
2. Bevidsthedspåvirket, men reagerer på tale<br />
3. Bevidstløs, men reagerer på smertefremkaldende<br />
påvirkning<br />
4. Bevidstløshed uden reaktion <strong>ved</strong> smertefrem-<br />
kaldende påvirkning<br />
Pupilreaktion Undersøg patientens pupiller med lys. Ret lyskilden<br />
mod det ene øje, og iagttag reaktionen på begge sider.<br />
Herefter gøres det samme i modsatte øje.<br />
Top til tåundersøgelse<br />
Forflytning til<br />
sygelukaf<br />
Observer følgende:<br />
• Er pupillernes form og størrelse runde eller ovale/<br />
store eller på størrelse med et knappenålsho<strong>ved</strong>?<br />
• Reagerer den ene eller begge pupiller på lys?<br />
• Er der forskel på pupillernes størrelse?<br />
Expose<br />
Inden patienten lægges i båren, laves en top til tå- undersøgelse.<br />
Tøjet klippes op, så behandleren bedre kan<br />
undersøge sin patient.<br />
(Se skema på næste side)<br />
Patienten skal nu forf lyttes med stor hensynstagen til<br />
nakke og ryg. Dette gøres f.eks. <strong>ved</strong>:<br />
Træk i længderetningen, løft eller log roll på back-board,<br />
alt efter hvad der vurderes bedst i situationen.<br />
Ved fiksering på back-board eller i båre spændes patienten<br />
fast i rækkefølgen: bryst, bækken, ben, arme og ho<strong>ved</strong>et<br />
til sidst. Benene holdes adskilt med f.eks. et sammenrullet<br />
tæppe, hvorefter arme og ben fastspændes med<br />
gaffatape. Pak til sidst patienten ind i hypotermitæppe/<br />
alm. tæppe. Ilt og infusionssæt pakkes <strong>ved</strong> patienten.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
1. Tjek af ho<strong>ved</strong>et: Kraniet og ansigtet<br />
undersøges for buler, slag og sårskader.<br />
Øjne, øre, næse og mundhule ses efter<br />
for blødninger eller væsker.<br />
3. Tjek af brystkassen: Mærk med<br />
begge hænder på brystkassens højre og<br />
venstre side på for- og bagside (bagsiden<br />
udføres <strong>ved</strong> log roll). Tryk let på<br />
begge sider af brystkassen, hvor der<br />
kontrolleres for direkte og indirekte<br />
smerte samt stabilitet, stadig med fokus<br />
på smerte, sår og ømhed.<br />
4. Tjek af bugen: Mærk efter, om bugen<br />
er hård eller blød, med opmærksomhed<br />
på indre kvæstelser.<br />
6. Tjek af arme og ben: Mærk på arme<br />
og ben, og se efter for mulige skader, sår<br />
eller ømhed.<br />
- 24 - - 25 -<br />
2. Tjek af nakken og halsen: Mærk i<br />
nakken efter deformitet og ømhed. På<br />
handskerne kontrolleres, om der er spor<br />
af blod.<br />
7. Tjek ryggen: Dette kan gøres i forbindelse<br />
med rul på side eller <strong>ved</strong> forflytning<br />
til båre.<br />
5. Tjek af bækkenet: Hold en hånd på<br />
begge sider af bækkenet. Der foretages<br />
et let tryk, hvor der igen kontrolleres for<br />
direkte og indirekte smerte.<br />
Fiksering på ryg-bræt skal foregå i nedennævnte rækkefølge:<br />
1. Brystet fikseres med seler på kryds.<br />
2. Bækken fikseres med seler på kryds.<br />
3. Benene fikseres på lår, skinneben og <strong>ved</strong> fødder med ”gaffatape”.<br />
Et sammenrullet tæppe placeres imellem ben og fødder.<br />
4. Armene fikseres på kroppen, evt. med ”gaffatape”.<br />
5. Ho<strong>ved</strong>et fikseres til sidst, enten med udstyr, der følger båren,<br />
eller med ”gaffatape”.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 26 -<br />
Revurder ABC Patienten ankommer til sygelukaf og installeres.<br />
ABC revurderes indledningsvis, og evt. ændringer af<br />
tilstanden registreres og afhjælpes.<br />
Den fastspændte patient forbliver fastspændt, til Radio<br />
Medical har givet tilladelse til andet.<br />
Kontakt til<br />
Radio Medical<br />
Skibets “hospital”<br />
Der tages om muligt telefonisk kontakt til RM i den<br />
akutte situation og/eller vha. fax, når der forefindes<br />
konkrete data om patientens tilstand. Der udfærdiges en<br />
journal, og de objektive målinger foretages.<br />
Beskriv:<br />
Hvad der er sket (historien)<br />
Hvordan det er sket<br />
Hvornår det er sket<br />
Hvilke handlinger der er foretaget indtil nu.<br />
Objektive målinger:<br />
• Tæl vejrtrækningsfrekvensen over 1 min., normalt<br />
<strong>ved</strong> voksne 12-16/min.<br />
• Mål blodtryk<br />
• Tæl pulsen over 1 min. Normal hvilepuls hos voksne<br />
60-80 pr. min.<br />
• Undersøg kapillærresponsen<br />
• Undersøg pupilreaktion<br />
Maritime Life Support<br />
Sygdom
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 28 -<br />
Skab overblik<br />
Stands forværring<br />
- 29 -<br />
Hvad er der sket? Inden behandleren når frem til patienten, påtages<br />
handsker. Når behandleren er hos personen, vurderes<br />
følgende for at danne overblik:<br />
• Hvad er der sket?<br />
• Hvor er det sket?<br />
• Hvad har udløst situationen?<br />
Sikring af<br />
skadestedet<br />
MLS – sygdom<br />
Stands forværring<br />
• Personen tilråbes for at undersøge, om han/hun er<br />
kontaktbar:<br />
“Hvor har du ondt?”<br />
Inden behandleren går i aktion, vurderes, om der<br />
fortsat er fare for patienten og behandleren.<br />
Der skal tages højde for:<br />
•Vejrligsforhold som kulde eller fare for hedeslag<br />
• Høj sø og der<strong>ved</strong> fare for MOB<br />
• Forgiftning/underafkøling<br />
Nødflytning Hvis der er fare for personen og behandleren, skal<br />
der iværksættes en nødf lytning med det samme<br />
inden yderligere behandling.<br />
Metoder er f.eks.:<br />
• Underarmsgrebet<br />
• Enkeltmandsgrebet<br />
• Tomandsgrebet/“kongestolen”<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 30 -<br />
Lejring Lejring af patienten overvejes; af lastende rygleje, på siden i<br />
fosterstilling, siddende eller efter patientens eget ønske (se<br />
side 82)<br />
Skab frie<br />
luftveje<br />
Kontrol af mund og svælg:<br />
• Ved bevidstløshed: Kæbeløft: Fat med begge hænder omkring<br />
kæbebenet, og skub kæben frem<br />
• Ved bevidstløshed anlægges tungeholder<br />
• Anvend mekanisk sug <strong>ved</strong> opkast, slim og/eller blod i<br />
mund og svælg<br />
Ilt Umiddelbart herefter gives ilt:<br />
Ved let påvirket vejrtrækning<br />
• 1 - 6 l/min. på iltbrille<br />
Ved svært påvirket vejrtrækning:<br />
• 9 l/min. på iltmaske (MFAG) eller<br />
• 15 l/min. flow på maske vha. ventilationspose<br />
Kvaliteten<br />
af vejrtrækningen<br />
Airway<br />
Breathing<br />
Ved bevidstløshed:<br />
• Blot brystkassen - løft trøjen op<br />
• SE - om brystkassen hæver og sænker sig<br />
• LYT - om vejrtrækningen er besværet/ ubesværet,<br />
pibende, rallende, normal<br />
• FØL - på kinden, om der sker udånding<br />
• Bedøm frekvensen som <strong>ved</strong> vågen person<br />
Er personen vågen:<br />
• Bedøm frekvensen og dybden: hurtig/overfladisk, langsom,<br />
dyb, normal, lyt til patientens tale.<br />
Det skal maks. tage 10 sekunder at lave denne undersøgelse.<br />
Kapillærrespons<br />
- 31 -<br />
Circulation<br />
Tryk på patientens negl ganske kort (bliver hvid under<br />
neglen), og observer herefter, hvor lang tid der går, før<br />
den atter er lyserød. Går der mere end 2 sekunder, er det<br />
tegn på kredsløbsproblemer<br />
Puls Observer pulsens kvalitet:<br />
Føl på halsen, lysken eller i håndleddet, om der er puls.<br />
Vurder, om den er langsom/hurtig, kraftig/svag, uregelmæssig/regelmæssig.<br />
(Begynd ikke at tælle over et<br />
min. Vent til senere).<br />
Hudens farve Observer hudens farve og temperatur:<br />
• Farve: Bleg, blålig, rødblussende eller gullig<br />
• Temperatur: Kold, varm, s<strong>ved</strong>ende eller kolds<strong>ved</strong>ende<br />
Anlæggelse af<br />
venekanyle<br />
Revurder ABC<br />
RM<br />
Hvis patienten bleg, har blålig hud, hurtig overf ladisk<br />
vejrtrækning, svag og hurtig puls og kapillær-respons >2<br />
sek.:<br />
• Anlæg venekanyle, og opsæt infusionssæt.<br />
Vigtigt: Sygdomsbehandleren må lade 1 l NaCl. løbe med<br />
en dråbehastighed på ca. 20-30 dr./min.<br />
Ved ændring af patientens tilstand revurderes følgende:<br />
• Er der frie luftveje?<br />
• Er ilt-flow intakt?<br />
• Hvordan er vejrtrækningskvalitet?<br />
• Er der kapillærrespons, puls - og hvordan er kvaliteten<br />
af denne?<br />
• Hvordan er hudens farve/temperatur?<br />
• Fungerer venekanylen, og løber droppet?<br />
Evt. telefonisk kontakt til Radio Medical<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Bevidsthedsniveauet<br />
- 32 -<br />
Disability<br />
Undersøg og vurder bevidsthedsniveauet ud fra<br />
følgende:<br />
Er patienten<br />
1. Vågen, klar og velorienteret?<br />
2. Bevidsthedspåvirket, men reagerer på tale?<br />
3. Bevidstløs, men reagerer på smertefremkaldende<br />
påvirkning?<br />
4. Bevidstløs uden reaktion <strong>ved</strong> smertefremkaldende<br />
påvirkning?<br />
Pupil reaktion Undersøg patientens pupiller med lys. Ret lyskilden<br />
mod det ene øje, og iagttag reaktionen på begge<br />
sider. Herefter gøres det samme i modsatte øje.<br />
Vurder følgende:<br />
• Hvordan er pupillernes form og størrelse:runde<br />
eller ovale/store eller knappenåls-størrelse?<br />
• Hvordan reagerer pupillerne på lys – reagerer de<br />
ens?<br />
• Er der forskel på størrelsen?<br />
Vurdering<br />
om<br />
forflytning<br />
til<br />
sygelukaf<br />
Revurder<br />
ABCD<br />
Kontakt til<br />
Radio<br />
Medical<br />
Forsætte<br />
observationer<br />
og<br />
behandling<br />
Kommunikation<br />
med R.M.<br />
- 33 -<br />
Expose/Sygelukaf/på stedet<br />
Hvis behandlingen på stedet kan foretages uden gene for<br />
patient og behandler, undlades forflytning.<br />
Hvis personen flyttes på båre: Løft eller log roll på backboard,<br />
vurder i situationen, hvad der er bedst.<br />
I situationen, hvor forflytning til skibets “hospital” har fundet<br />
sted, revurderes ABCD indledningsvis, og evt. ændringer<br />
af tilstanden registreres og afhjælpes.<br />
Der tages kontakt til RM over telefon, fax eller e-mail,<br />
når der forefindes yderligere objektive data om personens<br />
tilstand, eller når de endelige objektive målinger og undersøgelser<br />
er foretaget.<br />
I optegnelsen beskrives:<br />
• Hvad der er sket (sygehistorien)<br />
• Hvilke handlinger der er udført indtil nu<br />
Objektive målinger:<br />
• Vejrtrækningsfrekvensen over 1 min. Normalt <strong>ved</strong> voksne<br />
12-16 pr. min.<br />
• Blodtryksmåling<br />
• Pulsen talt over 1 min., normalt 60 - 80 pr. min.<br />
• Undersøgt kapillærrespons. Normalt < 2 sek.<br />
Revurder ABCD løbende, og udfør alm. sygdomsbehandling:<br />
• Lejring: Gør det behageligt, og sørg for, at personen<br />
hverken fryser eller har det for varmt<br />
• Psykisk førstehjælp - tal beroligende, og informer<br />
personen.<br />
• Vent på yderligere ordinationer fra RM, og udfør disse.<br />
Hvis det bliver aktuelt, klargør da til evakue-ring.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Hjerte-Lunge-Redning<br />
Børn og voksne
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
HLR til børn 0-1år<br />
- 36 -<br />
Kontroller barnets bevidsthedstilstand:<br />
• Råb, rusk (ikke for voldsomt)<br />
Hvis barnet er bevidstløst:<br />
• Tilkald hjælp og akut-taske.<br />
• Læg barnet, så skulder og ho<strong>ved</strong> støttes af din underarm.<br />
• Hold barnets ho<strong>ved</strong> i neutral stilling (i lige linje med kroppen).<br />
Der<strong>ved</strong> holdes luftvejene frie.<br />
• Se, føl og lyt efter vejrtrækning og tegn på liv i maks. 10 sek.<br />
Ingen vejrtrækning - ingen livstegn: Påbegynd Hjerte-Lunge-Redning:<br />
• 30 tryk med 2 fingre på brystkassen. Trykdybde cirka 4 cm (1/3 af brystkassens<br />
højde)<br />
• Trykfrekvens minimum 100 per minut, maksimum 120<br />
• 2 indblæsninger <strong>ved</strong> lette pust gennem mund og næse (må højst tage 5<br />
sek.)<br />
• Fortsæt HLR i serier af 30:2, til der kommer tydelige livstegn.<br />
Hvis der kommer vejrtrækning:<br />
• Tag barnet med på hospitalet, og kontakt Radio Medical.<br />
Hyppigste årsag til hjertestop hos børn fra 0-1 år er fremmed-legeme i<br />
halsen.<br />
Hvis vejrtrækningen er<br />
blokeret, forsøg med lette<br />
slag i ryggen. *<br />
Giv indblæsning i mund og<br />
næse, så brystkassen hæver<br />
og sænker sig.<br />
- 37 -<br />
30 tryk med 2 fingre midt<br />
på brystkassen, trykdybde<br />
4 cm.<br />
Ved lejring på gulvet understøttes<br />
barnets ryg for at skabe<br />
neutralstilling/frie luftveje.<br />
* Ved fremmedlegeme i halsen gives skiftevis 5 dunk i ryggen<br />
og 5 tryk på brystbenet, indtil fremmedlegemet kommer op.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 38 -<br />
HLR til børn 1-8 år (junior)<br />
Kontroller barnets bevidsthedstilstand:<br />
• Råb og rusk (ikke for voldsomt).<br />
Hvis barnet er bevidstløst:<br />
• Tilkald hjælp og akut-taske.<br />
• Skab frie luftveje.<br />
• Bøj ho<strong>ved</strong>et tilbage, til der er en naturlig modstand, og løft hagen op.<br />
• Se, føl og lyt efter vejrtrækning og tegn på liv i maks. 10 sek.<br />
Hvis barnet ikke har vejrtrækning – ikke viser livstegn: Påbegynd<br />
Hjerte-Lunge-Redning<br />
• Giv 30 tryk med 1 hånd midt på brystkassen, i trykdybden ca. 5 cm<br />
(1/3 af brystkassens højde).<br />
• Sørg for trykfrekvens minimum 100 per minut, maksimum 120.<br />
• Giv 2 indblæsninger gennem munden - klem personens næse sammen<br />
(må højst tage 5 sek.).<br />
• Fortsæt HLR i serier af 30:2, til der kommer tydelige livstegn.<br />
Hvis barnet begynder at trække vejret:<br />
• Tag barnet med på hospitalet, og tilkald Radio Medical.<br />
- 39 -<br />
Bøj ho<strong>ved</strong>et let /se, lyt og føl<br />
30 tryk midt på brystkassen.<br />
Tryk med 1 hånd<br />
ca.5 cm dybde<br />
Giv 2 effektive indblæsninger<br />
gennem munden så brystkassen<br />
hæver og sænker sig<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 40 -<br />
HLR til personer over 8 år og voksne<br />
Kontroller bevidsthed<br />
• Råb, rusk.<br />
Hvis den syge/tilskadekomne er bevidstløs:<br />
• Tilkald hjælp og akut-taske.<br />
• Skab frie luftveje.<br />
• Bøj ho<strong>ved</strong>et tilbage, til der er en naturlig modstand, og løft hagen op.<br />
• Se, føl og lyt efter vejrtrækning og tegn på liv i maks. 10 sek.<br />
Ingen vejrtrækning eller kun gispende vejrtrækning og ingen livstegn<br />
- indled hjertemassage og indblæsninger:<br />
• Blot brystkassen.<br />
• Giv 30 tryk midt på brystbenet/kassen, trykdybde mellem 5-6 cm, trykfrekvens<br />
minimum 100 per minut, maksimum 120.<br />
• Giv indblæsninger gennem munden eller vha. ventilationspose med 15 l<br />
ilt per min. (højst 5 sek. for to indblæsninger).<br />
• Giv HLR, til elektroder er påsat, hvis der er hjertestarter om bord.<br />
• Følg herefter maskinens anvisninger.<br />
• Fortsæt HLR, og kontakt RM.<br />
• De tilstedeværende personer giver HLR på skift. Det anbefales, at hjælperen<br />
afløses hvert andet minut.<br />
Tegn på liv uden normal vejrtrækning:<br />
• Udfør ABC.<br />
Hvis du må gå:<br />
• Læg patienten i stabilt sideleje.<br />
Obs.:<br />
• Hjertestarter kan ikke anvendes til børn under 1 år.<br />
• Hjertestarter må kun anvendes til børn mellem 1 - 8 år, hvis der<br />
anvendes børne elektroder.<br />
- 41 -<br />
Giv 30 tryk midt på brystbenet, dybde 5-6 cm.<br />
2 indblæsninger gennem munden<br />
eller vha. ventilationspose<br />
med 15 l/min. ilt.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Maritime Life Support<br />
Eksempler på MLS i praksis
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
E ksempel på M L S<br />
- 44 -<br />
Forhistorie MLS - ulykke<br />
En skibsassistent på 24 år henvender sig på broen med en 3 cm<br />
lang flænge i bagho<strong>ved</strong>et, hvorfra der kommer en sivende blødning.<br />
Assistenten er skidt tilpas; føler sig svimmel, har ho<strong>ved</strong>pine,<br />
er let forvirret, bleg i ansigtet og fortæller forpustet sin historie.<br />
Han er gledet på dækket under arbejdet. I faldet nåede han<br />
ikke at tage fra med hænderne - slog både ryg, lænd og bagho<strong>ved</strong><br />
på en pullert. Han ople<strong>ved</strong>e kortvarigt at være ”væk”/besvimet,<br />
og hvad han la<strong>ved</strong>e lige inden faldet, husker han ikke.<br />
På denne mindre coaster er der ikke indrettet et specielt sygelukaf,<br />
så behandlingen foregår på broen, hvor sygdomsbehandleren<br />
også har indrettet et skab til medicin og udstyr.<br />
Da sygdomsbehandleren er den ansvarlige på broen, tilkaldes<br />
ekstra mandskab, så han kan afløses.<br />
Sygdomsbehandleren foretager sig følgende:<br />
Stands ulykken/nødflyt:<br />
Da skibsassistenten selv har fjernet sig fra ulykkesstedet, må<br />
ulykken betragtes som standset. Til standsning af blødningen<br />
har assistenten presset en arbejdshandske mod såret. Han hjælpes<br />
roligt ned at ligge, imens sygdoms-behandleren finder det<br />
mobile udstyr frem.<br />
ABCDE<br />
- 45 -<br />
A. Skade eller slag mod ho<strong>ved</strong>/hals/nakke: Personen in-line-<br />
stabiliseres, og ho<strong>ved</strong>et fasholdes. Der anlægges halskrave. Da<br />
han frit, men forpustet, trækker vejret, kan tale om episoden og<br />
i øvrigt er <strong>ved</strong> bevidsthed, konstateres luftvejene frie, og iltbrille<br />
anlægges med flow på 6 l/min.<br />
B. Vejrtrækningen vurderes til at være hurtigere end almindelig<br />
samt let overfladisk. Brystet blottes for at konstatere, om der er<br />
synlige skader, men der er ingen øvrige skader.<br />
C. Pulsmåling, kapillærrespons, hudtemperatur. Der konstateres<br />
en hurtig puls, men ganske kraftig og med god fylde. Fin kapillærrespons<br />
og normal hud temperatur, dog er assistenten stadig<br />
en smule bleg i ansigtet. Umiddelbart findes der ikke andre<br />
blødninger på assistenten. Der anlægges ikke venekanyle, da<br />
kredsløbet ikke umiddelbart er påvirket.<br />
D. Der laves et hurtigt tjek af pupilreaktion, som viser fin sammentrækning<br />
på begge øjne. Bevidstheden har under hele forløbet<br />
været i en 1’er, så yderligere bevidsthedstjek undlades.<br />
E. Undersøgelse “top til tå”. Følg skemaet: Ho<strong>ved</strong>et undersøges,<br />
og på trods af halskraven kan såret i bagho<strong>ved</strong>et fint beskrives:<br />
½ cm i dybden, 4 cm langt, og det bløder ganske lidt. Der skylles<br />
med klorhexidin, og der anlægges en ren forbinding. Uden<br />
unødig bevægelse af kroppen trækkes kedeldragten forsigtigt<br />
af assistenten, og kroppen blottes. Ved berøring på bagsiden af<br />
brystkassen er der tydelig ømhed svarende til nederste ribben i<br />
højre side. Undersøgelsen afsluttes med et log-roll på siden for<br />
at kontrollere ryggen: Her findes røde mærker på nederste del af<br />
lænden/over ballemusklen.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 46 -<br />
Afslutningsvis laves de objektive målinger.<br />
Der rettes telefonisk kontakt til Radio Medical og efterfølgende<br />
sendes data nedskrevet i Radio Medical-optegnelsen.<br />
Følgende ordinationer videregives til skibet:<br />
• Observer assistenten for hjernerystelse. Ved forværring<br />
kontaktes RM.<br />
• Beskriv skaden på brystkassen mere præcist: bøjede<br />
eller brækkede ribben, og observer kvaliteten af vejrtrækningen.<br />
Fortsæt med ilt 3 l/min.<br />
• Raser, rens, lokalbedøv med lidocain gel, og sy såret<br />
i ho<strong>ved</strong>bunden (brug lægebogen).<br />
• Hold samråd igen efter fire timer eller <strong>ved</strong> ændringer af assistentens<br />
tilstand.<br />
• Medicinordinationer kommer på fax/e-mail.<br />
2. Eksempel på MLS<br />
- 47 -<br />
Forhistorie MLS-sygdom<br />
Under malerarbejde på dækket får en 56-årig skibsassistent et<br />
ildebefindende og besvimer. En kollega ser det ske og skynder<br />
sig derhen. Han forsøger forgæves at få kontakt til assistenten<br />
og råber højt om hjælp, dog uden at nogen bemærker det. Kollegaen<br />
kontrollerer, om assistenten trækker vejret, hvilket han<br />
gør. Han vælger nu at lægge kollegaen i stabilt sideleje, da han<br />
må hente hjælp.<br />
Da sygdomsbehandleren kommer frem til skibsassistenten,<br />
finder han ham liggende på maven. Han ser bleg ud og trækker<br />
vejret besværet. Søen er rolig, og temperaturen udendørs er<br />
omkring 25 grader.<br />
Sygdomsbehandleren foretager sig følgende:<br />
Sygdomsbehandleren tager 1.stmd. med fra broen, hvor skipper<br />
har taget vagten. Det mobile genoplivningsudstyr hentes hurtigt<br />
på dækskontoret.<br />
Stands forværring/nødflytte:<br />
Sygdomsbehandleren danner sig et overblik over scenen. Der<br />
findes ikke nogen umiddelbar forklaring på situationen, og der<br />
skønnes ingen fare <strong>ved</strong> at behandle skibsassistenten her på nuværende<br />
tidspunkt.<br />
A BC D E :<br />
A. Da assistenten fortsat ligger livløs hen på dørken, lejres han<br />
hurtigt på ryggen. Han er fortsat ukontaktbar. Der skabes frie<br />
luftveje vha. kæbeløft, og der isættes en tungeholder. 1.stmd.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 48 -<br />
har i mellemtiden klargjort ilten - Hudsonmaske med 9 l/min. -<br />
og har yderligere formået at varsko et bårehold.<br />
B. Vejrtrækningen bedømmes fortsat besværet og let overfladisk.<br />
Kedeldragten åbnes, og brystkassen blottes. Her bekræftes<br />
det første skøn, og der findes ingen tegn på slag eller andet, der<br />
kan genere vejrtrækningen.<br />
C. Der skønnes en hurtig, men svag puls. Langsom kapillærrespons<br />
>5 sek. Han er stadig bleg i ansigtet, og huden på kroppen<br />
er fugtig og varm. På baggrund af indhentede oplysninger<br />
anlægges der en venekanyle og opsættes 1 l NaCl med langsomt<br />
indløb.<br />
D. Der laves et tjek af pupilreaktion, som viser fin sammentrækning<br />
på højre øje, men svag på venstre øje. Assistenten har<br />
under hele forløbet været på et bevidsthedsniveau 4, men der<br />
kontrolleres alligevel med smertepåvirkning, som assistenten<br />
ikke reagerer på.<br />
Båreholdet ankommer, og det skønnes, at assistenten nu skal<br />
flyttes til skibets “hospital”. Der rettes en kontakt til Radio<br />
Medical fra skibet.<br />
E. På hospitalet laves en revurdering af ABCD, inden Radio<br />
Medical kontaktes telefonisk.<br />
1. stmd., der ligeledes er uddannet sygdomsbehandler, går i<br />
gang med at måle de objektive værdier på assistenten, dvs. der<br />
måles vejrtrækningsfrekvens pr. min., puls pr. min. og blodtryk.<br />
Han følger kategorisk Radio Medical-optegnelsen. Iltflasken fra<br />
det mobile udstyr erstattes af en tilitersflaske på hospitalet.<br />
Efterfølgende fremsendes disse oplysninger til Radio Medical<br />
på fax, men oplyses allerede nu pr. telefon.<br />
- 49 -<br />
Da assistenten fortsat er bevidstløs efter en halv time, og hans<br />
situation er uændret, ordinerer lægen en evakuering efter samråd<br />
med Radio Medical.<br />
Coastgard vil kunne være fremme om en time, så assistenten<br />
gøres klar til transport, dvs. der kontrolleres, om iltflow og iltflaske<br />
fungerer, om droppet fortsat løber som ordineret - langsomt.<br />
Sygdomsbehandleren opholder sig hele tiden tæt på assistenten,<br />
klar til at observere og hjælpe, hvis der sker ændringer i<br />
hans tilstand. Der måles kontinuerligt bevidsthedstilstand, vejrtrækning,<br />
puls, blodtryk og pupilreaktion på assistenten ca. hver<br />
halve time.<br />
Resultaterne af målingerne nedskrives og videregives i kopi til<br />
helikopterlægen og bogføres i Radio Medical-optegnelsen.<br />
Kollegaen, der fandt assistenten, giver sit besyv med om sygehistorien;<br />
altså hvad der aktuelt skete på dækket.<br />
Oplysninger om assistentens generelle ve og vel om bord, evt.<br />
medicinforbrug, og om der havde været forudgående tegn på,<br />
at assistenten netop var dårlig den dag, videregives til Radio<br />
Medical.<br />
Da assistenten evakueres, får besætningen snakket om hændelsen.<br />
Den gode kollega lades ikke i stikken.<br />
3. Eksempel på MLS<br />
Forhistorie ulykke <strong>ved</strong> en mindre skade:<br />
Under madlavningen skærer kokken sig i tommelfingerens<br />
“blomme”. Det bløder kraftigt fra stedet. Kokken presser en<br />
karklud i såret og henvender sig med det samme på broen for at<br />
få hjælp af sygdomsbehandleren.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 50 -<br />
Sygdomsbehandleren foretager sig følgende:<br />
Stands ulykken/nødflytte<br />
A. Da kokken henvender sig på broen, ser han lidt bleg ud, men<br />
virker ellers upåvirket af situationen. Sygdomsbehandleren beder<br />
kokken om at sætte sig ned og fortælle, hvad der er sket.<br />
Lettere forpustet fortæller han om, hvor irriteret han er over<br />
situationen. Der<strong>ved</strong> konstateres frie luftveje.<br />
B. Vejrtrækningen vurderes normal, og kokken giver udtryk for<br />
ikke at føle nogen form for vejrtrækningsproblemer eller trykken<br />
for brystet.<br />
C. Puls og kapillærrespons er normal. Huden føles tør og varm,<br />
men kokken er stadig lidt bleg i ansigtet. Sygdomsbehandleren<br />
spørger, om han har skåret sig andre steder, og kokken svarer<br />
benægtende. Blodtabet vurderes som sparsomt, og der anlægges<br />
ikke venekanyle.<br />
D. Bevidstheden har under hele forløbet været på niveau 1: Assistenten<br />
er vågen, klar og velorienteret. Pupilreaktion undersøges<br />
ikke.<br />
E. Sygdomsbehandleren kigger på snitsåret og kan hurtigt se, at<br />
det er dybt og skal undersøges og vurderes i samråd med Radio<br />
Medical.<br />
På sygelukafet renses såret med klorhexidin. Såret viser sig at<br />
være ca. 5 cm langt og 1 cm dybt. Blødningen er stoppet i mellemtiden,<br />
så sygdomsbehandleren lægger en ren forbinding over.<br />
Sygdomsbehandleren tager kontakt til Radio Medical.<br />
- 51 -<br />
Følgende ordinationer fra RM videregives til skibet:<br />
• Rens og lokalbedøv såret med lidocain uden adrenalin, og sy<br />
såret (se proceduren i lægebogen).<br />
• Find ud af, hvornår kokken sidst har fået sin tetanus- vaccine<br />
– og kom med en hurtig tilbagemelding på dette.<br />
• Observer såret de efterfølgende dage for varme, rødme, hævelse<br />
og smerte (infektionstegn).<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 52 -<br />
Radio Medical Danmark (RMD)<br />
RMD er oprettet med det formål at bistå danske skibe i behandlingen<br />
af syge og tilskadekomne om bord. Det helt overordnede<br />
princip er, at sygdomsbehandleren fungerer som lægens øjne,<br />
ører, hænder og rapporterer til RM. RM stiller derefter diagnose<br />
og ordinerer den nødvendige behandling, observation eller<br />
medicin.<br />
Ordningen er gratis for danske skibe (erhvervsfartøjer). RM har<br />
igennem mange år været fysisk placeret <strong>ved</strong> Sydvestjysk Sygehus<br />
Esbjerg. RM er døgnbemandet af en fast stab af læger, som har<br />
kendskab til sygdomsbehandlerens uddannelse og forudsætninger.<br />
Henvendelserne til RM <strong>ved</strong>rører alle typer sygdomme, tilskadekomst<br />
og ulykker. Der er ca. 1200 henvendelser om året, og<br />
de fleste omhandler tilskadekomst, infektioner, hudproblemer<br />
og maveproblemer.<br />
Henvendelsesformen har ændret sig over årene, idet telefonen<br />
bruges stadig hyppigere som første kontakt, og mange henvendelser<br />
suppleres med billeder via e-mail.<br />
Sygdomsbehandleren<br />
Forudsætningen for opgaven som sygdomsbehandler om bord<br />
på et danskflaget skib er, at man har et dansk grundkursus som<br />
sygdomsbehandler, der opdateres med ny viden hvert 5. år.<br />
Hvis man har et udenlandsk grundkursus (eller et dansk<br />
grundkursus, som er mere end 10 år gammelt), skal man have et<br />
dansk suppleringskursus, før man må fungere som sygdomsbehandler.<br />
Det er nødvendigt at kende det danske koncept/medicinkiste/bøger/manualer<br />
etc.<br />
Når et besætningsmedlem eller en passager henvender sig til<br />
sygdomsbehandleren (bliver syg eller kommer til skade), må<br />
denne gerne behandle ham, forudsat at sygdomsbehandleren ”fører<br />
ordnede optegnelser” (skriver ned), og forudsat at sygdomsbehandleren<br />
kontakter RMD i henhold til et opstillet regelsæt.<br />
- 53 -<br />
Ordnede optegnelser<br />
Som et minimum skal sygdomsbehandleren derfor nedskrive:<br />
• Hvem er behandlet (stilling/alder/køn)<br />
• Hvornår er henvendelsen/behandlingen sket (dato/klokkeslæt)<br />
• Problem (årsag til henvendelsen)<br />
• Behandling (hvad er der gjort; beslutning om ingen behandling<br />
er også behandling)<br />
• Medicin (tager patienten nogen former for medicin – hvilken<br />
medicin)<br />
• Allergi (er patienten overfølsom over for noget – især medicin)<br />
Hvis der er givet febernedsættende medicin (3.1 paracetamol),<br />
bør der foreligge en temperaturmåling før indgift.<br />
Kontakt til RM<br />
Sygdomsbehandleren bestemmer selv, om første kontakt skal<br />
ske telefonisk eller per e-mail; det afhænger af, hvor meget det<br />
haster.<br />
Der er fastsat retningslinjer for, i hvilke tilfælde sygdomsbehandleren<br />
bør kontakte RM.<br />
RM bør kontaktes i alle tilfælde, hvor der er behov for en lægefaglig<br />
vurdering af tilstanden.<br />
Kontakt RM, hvis følgende observeres hos patienten:<br />
• Enhver unormal sindstilstand - patienten opfører sig<br />
mærkeligt/uforklarligt/anderledes<br />
• Enhver unormal tilstand, der påvirker bevidstheden,<br />
åndedrættet, pulsen eller blodtrykket - hvis patienten ikke<br />
er helt vågen og klar i ho<strong>ved</strong>et, ikke trækker vejret normalt<br />
og ikke har et normalt kredsløb, er der noget galt, som skal<br />
udredes<br />
• Febersygdomme, hvor temperaturen er ≥ 39 C° - <strong>ved</strong> en<br />
temperatur på 39 C° eller mere kan tilstanden udvikle sig til<br />
en livstruende situation<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 54 -<br />
• Febersygdomme, hvor sygdommen varer ud over 2-3 døgn<br />
- feber over flere dage skal udredes af en læge<br />
• Enhver tilstand med smerter i bryst- eller maveregion<br />
- dette kan være tegn på alvorlige tilstande, som kræver<br />
evakuering.<br />
Desuden kontaktes RM altid<br />
• Før indgift af medicin, hvis der i brugsvejledningen og<br />
fortegnelsen over indhold i skibsmedicinkisten står: ”Søg<br />
samråd med Radio Medical” - der er her tale om receptpligtig<br />
medicin, som kun må gives efter kontakt med en læge<br />
• Før følgende indgreb: injektioner af medicin og infusion<br />
af væsker, syning af sår, behandling af brud og større sår<br />
samt tømning af urinblære - alle procedurer, som er potentielt<br />
farlige <strong>ved</strong> forkert fremgangsmåde<br />
• Hvis du er i tvivl, så hent hjælp, der hvor ekspertisen er -<br />
spørg RM.<br />
Radio Medical Optegnelserne<br />
I forbindelse med kontakt til RM udfyldes Radio Medical Optegnelserne<br />
(RMO), som alle danske skibe skal have om bord.<br />
RMO forventes snarligt at være tilgængelige i en elektronisk<br />
udgave som supplement til den trykte version. Optegnelserne<br />
indeholder såvel vejledning som skemaer, hvor der kan rapporteres<br />
om patientens tilstand over en periode i overskuelig form.<br />
Samarbejdet mellem sygdomsbehandler og<br />
Radio Medical Danmark<br />
Så snart RMD er kontaktet, overtager RMD det juridiske ansvar<br />
for behandlingen af patienten.<br />
Sammen aftaler sygdomsbehandler og RMD, hvorledes patienten<br />
skal observeres og behandles.<br />
Det er RMD, som har ansvaret for, at sygdomsbehandleren<br />
- 55 -<br />
har forstået, hvad der forventes af ham, herunder hvilken behandling/medicin<br />
der skal gives, og hvilke observationer der<br />
skal gøres, evt. med henvisning til procedurer i lægebogen eller<br />
vejledning i kontroldokumentet. Medicinordinationer vil altid<br />
være ledsaget af det relevante nummer på medicinen i kontroldokumentet.<br />
Skib, RMD og SOK<br />
RM har ansvaret for den lægelige behandling, mens kaptajnen<br />
har ansvaret for skibet og den øvrige besætning. Sammen aftaler<br />
de, hvorledes en evt. ilandsætning skal foregå. Hvis en evakuering<br />
er aktuel, kontakter RMD Søværnets Operative Kommando<br />
(SOK), som kontakter andre/udenlandske myndigheder, som skal<br />
stå for evakueringen. Myndigheden, som er ansvarlig for evakuering,<br />
kontakter efterfølgende skibet og aftaler detaljerne.<br />
Efter kontakt med Radio Medical<br />
Patienten observeres med de intervaller, som er aftalt med<br />
RMD, og ændringer kommunikeres til RMD. Eventuelle ordinationer<br />
udføres. Hvis der er tvivl om observationer, ordinationer<br />
af medicin eller fremgangsmåden, kontaktes RMD igen.<br />
Evakuering fra danske passagerskibe i danske havne<br />
Redningsmandskabet, som af henter patienten, har brug for<br />
at vide, præcis hvilken behandling der er ydet indtil nu, samt<br />
hvilke instrukser RMD har givet. Oplysninger om behandling<br />
og observationerne kan med fordel nedskrives på ”Overleveringsblanket<br />
til Redningsmandskab”, som kan downloades fra<br />
<strong>Søfartsstyrelsen</strong>s hjemmeside: www.dma.dk/MaritimeHealth/<br />
Sider/Publications.aspx<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Medicinkister<br />
- 56 -<br />
For sygdomsbehandleren og Radio Medical har det stor sikkerhedsmæssig<br />
betydning i forbindelse med samarbejdet om<br />
behandlingen af den syge, at der er et godt overblik over medicinen<br />
og det medicinske udstyr.<br />
Samtidig er der juridiske krav om opbevaring af medicin i den<br />
danske landbaserede lovgivning – og dermed også i lovene til<br />
søs.<br />
Medicinkisterne<br />
Næsten alle danske skibe har krav om medicinkiste. Af hængigt<br />
af fartsområdet skal kisten have størrelse A, B eller C.<br />
Fartsområdet står beskrevet i Meddelelser A, kapitel IX B 1 .<br />
Afhængigt af skibets funktion er der supplement til medicinkiste<br />
A, B og C. Supplementstyperne CR, P, M, G og F dækker<br />
over flg.:<br />
CR P M G F<br />
Redningsflåder<br />
og -både<br />
Passagerskibe<br />
MOB- båd Krigsgas Farvandsvæsenets<br />
redningsbåde<br />
Supplementstyperne er beskrevet i Meddelelser A, kapitel IX B 2 .<br />
Medicinkisterne A, B og C samt supplementtype P og CR er<br />
udgivet som selvstændige publikationer. Supplementstyperne M,<br />
G og F findes som bilag i Meddelelser A, kapitel IX B.<br />
1<br />
Teknisk Forskrift i Meddelelser A, kapitel IX B: ”Undersøgelser, sygdomsbehandling og skibsmedicin”<br />
– regel 3.<br />
2<br />
Teknisk Forskrift i Meddelelser A, kapitel IX B: ”Undersøgelser, sygdomsbehandling og skibsmedicin”<br />
– regel 4.<br />
- 57 -<br />
Udgangspunktet for de danske medicinkisters indhold og opbygning<br />
er EU-direktiv 92/29/EØF: ”Minimumsforskrifter for<br />
sikkerhed og sundhed med henblik på at forbedre den lægelige<br />
bistand om bord på skibe”.<br />
Organisering af medicinkisten<br />
Organiseringen af medicinkisten i skabe, skuffer og tasker er<br />
der ingen krav til.<br />
Uanset hvor medicinkisten er placeret, kan det anbefales, at<br />
sygdomsbehandleren organiserer efter gruppenummeret, som er<br />
i ”Fortegnelse, Kontroldokument og Brugervejledning”. Medicinen<br />
skal være forsynet med en label, som oplyser gruppenummeret,<br />
svarende til nummersystemet i ”Fortegnelse, Kontroldokument<br />
og Brugervejledning”.<br />
Medicinsk udstyr skal opbevares tørt og mørkt, og det må ikke<br />
opbevares i nærheden af klor.<br />
Forklaringen på systemet i medicinkisten er beskrevet i vejledningen<br />
til ”Fortegnelse, Kontroldokument og Brugervejledning”<br />
for henholdsvis medicinkiste A, B, C og supplementskisterne<br />
CR og P.<br />
Regelgrundlaget for opbevaring af medicin og medicinsk udstyr<br />
kan læses i Teknisk Forskrift Meddelelser A, kapitel IX B: ”Undersøgelser,<br />
sygdomsbehandling og skibsmedicin”.<br />
Placering af m e d i c i n k i s t e n<br />
Der er ingen krav til placeringen af medicinkisten.<br />
Hvis der er krav om hospital om bord, vil det være naturligt at<br />
placere medicin og medicinsk udstyr på hospitalet/i behandlingsrummet.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 58 -<br />
Hvis der ikke er krav om hospital om bord, vil det være naturligt<br />
at placere medicinkisten, i umiddelbar nærhed af hvor man<br />
påtænker at udføre sygdomsbehandlingen.<br />
Medicinkisten skal ifølge Sundhedsstyrelsens ”Medicinskabsbekendtgørelse”<br />
3 være under lås. Denne regel gælder også til søs.<br />
Nogle lande har regler, som fastslår, at noget af medicinen skal<br />
være i pengeskabet. Den medicin, der i disse lande skal være i<br />
pengeskabet, findes typisk på en liste med ”Controlled Drugs”.<br />
I disse tilfælde må skibets ansvarlige rette henvendelse til den<br />
lokale agent og bede om fremskaffelse af denne liste.<br />
A k u t m o b i l t g e n o p l i v n i n g s u d s t y r<br />
<strong>Søfartsstyrelsen</strong> har fastsat regler om ilt og det mobile genoplivningsudstyr<br />
i gældende Meddelelser A, kapitel IX B, bilag 1.<br />
Man kan derudover pakke førstehjælpsudstyr og lægemidler til<br />
førstehjælp sammen med det mobile genoplivningsudstyr. Der er<br />
udarbejdet forslag til pakning af et mobilt genoplivningsudstyr<br />
på www.soefartsstyrelsen.dk under fanebladet ”Sundhedsvæsen”<br />
og derefter under fanebladet ”Materialer”.<br />
D i s p e n s a t i o n for a n d e t m e d i c i n?<br />
I tilfælde, hvor det ikke er muligt at opfylde kravene til medicinkistens<br />
indhold af lægemidler og medicinsk udstyr, kan der<br />
søges dispensation.<br />
Dispensationsansøgningen kan eksempelvis være nødvendig<br />
<strong>ved</strong> levering af medicin, som ikke indeholder det korrekte lægemiddelstof,<br />
eller som ikke har korrekt styrke. Det kan også være<br />
3 Bekendtgørelse nr. 1222 af 07/12/2005: ”Bekendtgørelse om håndtering af lægemidler på sygehusafdelinger<br />
og andre behandlende institutioner”.<br />
- 59 -<br />
nødvendigt <strong>ved</strong> levering af medicin, som ikke har samme lægemiddelsstof<br />
eller styrke.<br />
Det kan også være nødvendigt at søge om dispensation til at<br />
have anden medicin om bord. Et eksempel kan være vaccine<br />
mod udbrud af sygdomme.<br />
Proceduren for ”Dispensation for anden medicin” findes på<br />
www.soefartsstyrelsen.dk under fanebladet ”Sundhedsvæsen”.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 60 -<br />
Hygiejne<br />
God hygiejne handler om at forhindre sygdomme i at sprede sig!<br />
Som hjælp til at forhindre sygdomme i at sprede sig om bord<br />
kan du bruge ”Smittecirklen”. Den beskriver de faktorer, der har<br />
betydning for overførsel af sygdomsfremkaldende mikroorganismer<br />
fra en person til en anden.<br />
Hver pil i smittekæden kan brydes <strong>ved</strong> at udføre håndhygiejne.<br />
Smittekilde<br />
Smittemodtager Smittevej<br />
Smitteport<br />
- 61 -<br />
Smittekilden kan være bakterier, vira, svampe (mikroorganismer)<br />
fra syge mennesker, urin og afføring samt blod, kropsvæsker<br />
og sår.<br />
Smittevejen kan være vores hænder, håndtag, vandhaner og det<br />
udstyr, vi bruger til behandling (f.eks. instrumenter til syning).<br />
Det kan også være luftbåren smitte (via host og nys) eller via<br />
stik på forurenede kanyler.<br />
Smitteporten kan være alle kroppens naturlige åbninger samt<br />
sår.<br />
Smittemodtagere kan være os alle! Særligt modtagelige er<br />
brandsårspatienter, syge og ældre mennesker.<br />
Smitte sker oftest på en af disse fire måder:<br />
• Gennem kontakt – når man enten rører <strong>ved</strong> hinanden eller<br />
rører <strong>ved</strong> en genstand med mikroorganismer på, som så gives<br />
videre til en anden person<br />
• Gennem luften – <strong>ved</strong> host og nys, hvor mikroorganismerne<br />
blæses ud i luften<br />
• Gennem fødevarer – via madvarer eller vand med mikroorganismer<br />
i<br />
• Gennem blod – <strong>ved</strong> stik- eller skæreuheld, eksempelvis <strong>ved</strong><br />
uheld med kanyler.<br />
Mikroorganismerne er overalt - man kan bare ikke se dem.<br />
De er både i miljøet omkring os og på os.<br />
Hvorfor skal du vaske hænder?<br />
Det er egentlig ret enkelt:<br />
Håndhygiejne handler om:<br />
• At forebygge overførsel til rene områder<br />
• At forebygge spredning fra urene områder.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 62 -<br />
Hænderne er vores vigtigste arbejdsredskaber:<br />
• Det er med dem, vi byder velkommen, undersøger, behandler,<br />
plejer, lindrer og udtrykker vores omsorg. Men det er<br />
også hænderne, der giver smitten videre til dig selv og andre!<br />
Vidste du, at 60 % af befolkningen har bakterien stafylokokker<br />
på huden – uden at blive syge af det? Men man kan videreføre<br />
bakterien til eksempelvis en patients sår – og dermed give ham<br />
en infektion. Det er bl.a. derfor, vi sørger for håndhygiejne,<br />
inden vi plejer og behandler patienter!<br />
Hvornår skal du vaske hænder?<br />
Det gælder altså om at fjerne mikroorganismerne fra dine hænder,<br />
inden de bliver videreført til andre mennesker eller overflader.<br />
Derfor skal du altid udføre håndhygiejne, når du skal til at<br />
arbejde i et rent område, og når du lige har arbejdet i et urent<br />
område – f.eks.:<br />
• Før og efter al patientkontakt<br />
• Før du henter udstyr i medicinkisten, og før du håndterer det<br />
rene udstyr<br />
• Før og efter du skal tilse, rense, sy eller forbinde et sår<br />
• Før og efter anlæggelse af kateter<br />
• Før og efter anlæggelse af venekanyler og andre injektioner<br />
• Efter håndtering af urene redskaber<br />
• Efter brug af handsker<br />
• Før og efter håndtering af lægemidler<br />
• Før og efter håndtering af mad.<br />
Hvad er håndhygiejne?<br />
• At vaske hænder og håndled med vand og sæbe<br />
• At desinficere hænder og håndled med 11.1 klorhexidin/<br />
ethanol 0,5 % / 85 %<br />
- 63 -<br />
• At anvende handsker, når der er risiko for kontakt med patientens<br />
kropsvæsker (opkast, urin, afføring, blod, sår-sekret,<br />
spyt og lignende). Handskerne, der findes i medicinkisten, er<br />
rene – ikke sterile! De anvendes for at beskytte sygdomsbehandlere<br />
og hjælpere mod eventuel smitte fra patienten.<br />
Hvordan skal du vaske hænder?<br />
• Gør hænderne våde under vandhanen<br />
• Påfør sæbe<br />
• Fordel sæben på håndfladen, mellem fingrene, på hver finger,<br />
på håndryggen og omkring håndleddene<br />
• Vask i 15 sekunder – brug evt. neglebørste<br />
• Skyl sæben grundigt af<br />
• Tør hænderne i papirhåndklæde, og luk vandhanen med papiret<br />
Rengøring af instrumenter<br />
For at forhindre smitte skal instrumenterne rengøres korrekt før<br />
og efter brug.<br />
Meget af udstyret i medicinkisten er engangs-udstyr – og bruges<br />
altså kun én gang, hvorefter det smides ud. Det kendes på at<br />
være pakket i sterile pakninger.<br />
A.3 iltmasker og F.5 tungespatel er dog ikke sterilt pakket, men<br />
skal også smides ud efter brug.<br />
Instrumenterne, der anvendes til syning af sår, er flergangsinstrumenter,<br />
og de er ikke er pakket sterilt. De skal rengøres<br />
både før og efter anvendelse.<br />
Umiddelbart før anvendelse:<br />
Instrumenterne ligger i D.5 metalæske med låg.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 64 -<br />
• Overhæld instrumenterne med 11.1 Chlorhexidinrhexidin/<br />
ethanol 0,5 % / 85 %, så de dækkes af væske<br />
• Tag handsker på<br />
• Tag instrumenterne op af metalæsken, og læg dem på C.7<br />
steril afdækning<br />
• Vent 30 sekunder inden brug<br />
Efter endt behandling:<br />
• Skyl instrumenterne og metalæsken af under rindende koldt<br />
vand<br />
• Vask instrumenterne og metalæsken grundigt i vand og<br />
opvaskemiddel med børste – fjern alt synligt snavs<br />
• Skyl instrumenterne og metalæsken grundigt for sæberester<br />
• Læg instrumenterne i metalæsken, og overhæld dem med 11.1<br />
klorhexidin/ethanol 0, 5 % / 85 % i 10 minutter<br />
• Aftør instrumenterne og metalæsken med et rent og fnugfrit<br />
klæde. Instrumenterne opbevares i metalæsken i medicinkisten.<br />
Hygiejne på sygelukaf/skibets hospital<br />
Vidste du, at mikroorganismer kan leve i et støvkorn i op til et<br />
år – og stadig smitte? Det er derfor, vi gør rent!<br />
Derfor skal der også gøres rent på sygelukafet/skibets hospital<br />
og i medicinkisten med jævne mellemrum, når der er synligt<br />
forurenet og/eller støvet.<br />
Rengøring i sygelukaf/skibets hospital og i medicinkisten/ medicinskabet<br />
gøres med vand og sæbe.<br />
På områder, der er forurenede af blod, opkast, afføring, urin<br />
eller lignende kropsvæsker, udføres der rengøring med vand og<br />
sæbe, desinfektion med 1.1 klorhexidin/ethanol 0,5 % / 85 %.<br />
- 65 -<br />
Ved smitsomme sygdomme, f.eks. meningitis, tuberkulose eller<br />
roskildesyge, søges individuel rådgivning hos Radio Medical<br />
Danmark.<br />
Vidste du, at hvis man taber noget på gulvet, betragtes det som<br />
urent og skal kasseres eller rengøres? Sterilt pakket engangs-<br />
udstyr kan ikke rengøres!<br />
Kilde: www.ssi.dk<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 66 -<br />
Malaria-forebyggelse i den danske handelsflåde<br />
Supplement til den danske malariastrategi<br />
Fa k t a<br />
Malaria er fortsat en alvorlig sygdom. Årligt<br />
dør og smittes millioner af mennesker.<br />
<strong>Søfartsstyrelsen</strong> og Statens Serum<br />
Institut(SSI) vil med dette supplement til den<br />
danske malariastrategi fastholde retningslinjerne<br />
i forebyggelse og behandling, men sætte<br />
fokus på forholdsregler, der kan betyde færre<br />
malariatilfælde på danske skibe.<br />
Hvad skal gøres anderledes<br />
For at minimere risikoen for malaria og andre sygdomme bør<br />
følgende procedurer følges om bord:<br />
1. Foretag risikovurdering: Hvor går turen hen?<br />
2. Informer besætning: Før, under og efter<br />
3. Forebyg mekanisk/medicinsk<br />
4. Følg behandlingsprincipper <strong>ved</strong> sygdom<br />
5. Søg gode råd og individuel rådgivning.<br />
På de næste sider gennemgås procedurens enkelte punkter. Det<br />
er afgørende – i yderste konsekvens livsvigtigt for skibets besætning<br />
– at følge proceduren.<br />
1. Risikovurdering<br />
-Hvor går turen hen?<br />
Forud for <strong>enhver</strong> rejse til malariaområder bør skibets ledelse<br />
gøre sig følgende 5 overvejelser om risiko, og hvordan evt. risiko<br />
minimeres:<br />
• Destination og fartområde. Vurder, om der er: ingen risiko<br />
for malaria – risiko – eller høj risiko. (Risiko-inddeling:<br />
- 67 -<br />
Ingen, risiko eller høj risiko for malaria) jf. Statens Serum<br />
institut - kort (se hjemmeside adresse på side 70)<br />
• Opholdets varighed – antal dage/tid på året<br />
• Skibets fysiske placering på reden, i havn, op ad floder eller<br />
ind og ud af området<br />
• Skal besætningen i land morgen, middag eller aften?<br />
• Råd fra SSI/RMD <strong>ved</strong> tvivl om medicinsk forebyggelse.<br />
Som en hjælp til ovenstående overvejelser er der på nedenstående<br />
tabeller givet et eksempel på, hvorledes der kan foretages<br />
en risikovurdering.<br />
Dokumentation jf. risiko-skema kan i højere grad henlede til<br />
iværksættelse af forebyggelse under ophold i malariaområdet,<br />
hvilket anbefales om bord.<br />
Er rederi eller skibsledelse i tvivl, kontaktes SSI for yderligere<br />
informationer eller hjælp.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 68 -<br />
Risiko-skema<br />
Destination/område Afrika -> Risiko for Malaria<br />
Varighed/antal dage<br />
12 dage oktober<br />
Tid på året<br />
Skibets fysiske placering I havn<br />
Besætnings risiko/orient.<br />
I land morgen, middag og aften<br />
om mekanisk forebyg.<br />
Iværksat medicinsk forebyg. tbl. Malarone 1-2 dage før samt<br />
Samråd med SSI/RMD?<br />
under- efter ophold jf. malariavejledningen.<br />
2. Information til besætning<br />
Før ophold – 1-2 dage før ankomst til området skal besætningen<br />
være informeret om, hvilke forholdsregler der bør tages (se<br />
poster). Der vil være afklaring om mekanisk/medicinsk forebyggelse,<br />
og hvorledes det kommer til at fungere i samarbejde med<br />
sygdomsbehandleren (evt. sikkerhedsmøde).<br />
Under ophold – i den periode, skibet forbliver i området/risikozonen,<br />
er der smitterisiko. Det er vigtigt, at den forebyggende<br />
medicin indtages samme tid hver dag. Hold fokus på den mekaniske<br />
forebyggelse i alle døgnets 24 timer. Vær hele tiden opmærksomme<br />
på hinanden - indtag kun udleveret medicin.<br />
Efter ophold – i perioden efter at skibet har forladt malariaområdet,<br />
er det vigtigt at fortsætte den medicinske forebyggelse.<br />
Dette aftales nærmere med sygdomsbehandleren. Mindst lige<br />
så vigtigt i denne periode er det at holde øje med hinanden. En<br />
svag feber og ho<strong>ved</strong>pine kan være symptomer på malaria.<br />
3. Mekanisk og medicinsk forebyggelse<br />
Sygdomsbehandleren kender de praktiske tiltag omkring al<br />
forebyggelse om bord i skibet. Der er ikke lovgivet omkring<br />
- 69 -<br />
myggespray/balsam og myggenet i skibets medicin og udstyrs-<br />
beholdning, men ikke desto mindre bør det understreges, at den<br />
mekaniske forebyggelse har betydning for bekæmpelse af malaria.<br />
Mange specialister mener, at en god mekanisk forebyggelse<br />
sikrer 50 % mindre risiko for smitte.<br />
Det anbefales, at skibets ledelse uddanner besætningen i den<br />
mekaniske forebyggelse og anviser myggespray o.l. samt opsætter<br />
”Poster til ankomst <strong>ved</strong> malariaområder”.<br />
Medicinsk forebyggelse bør foregå på baggrund af risikovurderingen<br />
og evt. samrådet med SSI eller RMD. Erfaringsmæssigt<br />
er søfolk tilbageholdende med unødig medicinsk behandling,<br />
og måske især forebyggende behandling. MEN hvor der<br />
er risiko for malaria, vil SSI og SFS altid anbefale medicinsk<br />
forebyggelse.<br />
4.Principper <strong>ved</strong> sygdom<br />
I tilfælde, hvor et besætningsmedlem føler sig syg – samtidig med<br />
at det i samarbejde med RMD er vurderet, at der er begrundet mistanke<br />
om malaria – indledes behandling efter følgende principper:<br />
• Tidlig undersøgelse af den syges blod vha. ”ready-set”, hvor<br />
det i løbet af 15 min. kan påvises, om patienten er livstruende<br />
malariasyg.<br />
• Glasplade med blodprøve til SSI klargøres til forsendelse<br />
(skal tørre op og derefter på køl)<br />
• Undersøgelse af den syges urin -> for blod<br />
• Generel undersøgelse af den syge. Temperatur kan svinge,<br />
af hængigt af hvilken type malaria man har<br />
• Afhængigt af forudgående historie og resultater af ovenstående<br />
vil RMD i samarbejde med sygdomsbehandler tage<br />
stilling til videre behandling<br />
• Vurder, om den syge kan forblive om bord eller skal evakueres<br />
<strong>ved</strong> først kommende lejlighed.<br />
Læs de konkrete anbefalinger i den danske Malariavejledning<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 70 -<br />
5. Gode råd og individuel rådgivning<br />
Næsten alle danskregistrerede tilfælde af malaria stammer fra<br />
Afrika.<br />
Sejler man andre steder end til Afrika, anbefales kun anvendelse<br />
af lægemidler til forebyggelse af malaria efter individuel<br />
rådgivning fra Statens Serum Institut.<br />
Risikoen for at få malaria ændres som følge af parasittens<br />
modstandsdygtighed over for lægemidler og varierer efter<br />
• Hvilke havne man anløber<br />
• Hvor langt ind i et land eller op af floder man sejler<br />
• Hvor lang tid opholdet varer<br />
• Om det er regntid eller tørke.<br />
Husk jeres risikovurdering<br />
Individuel rådgivning<br />
Formålet med individuel rådgivning er at sikre, at man på skibe,<br />
der sejler i risiko-områder, forebygger med et relevant lægemiddel,<br />
hvor der er en fornuftig balance mellem<br />
1) risikoen for at få ondartet malaria<br />
2) risikoen for resistens over for lægemidlet<br />
3) risikoen for at blive syg af lægemidlet.<br />
Skibets ledelse eller sygdomsbehandler kan altid søge individuel<br />
rådgivning på følgende adresse:<br />
Statens Serum Institut, Parasitologisk Afdeling<br />
Artillerivej 5, DK 2300 København S<br />
Telefon: 32 68 32 68 95.<br />
E-mail-adresser: hvn@ssi.dk eller lav@ssi.dk<br />
Back-up: pea@ssi.dk<br />
Verdenskort over „Rejser og smitsomme sygdomme“ på Statens<br />
Serum Instituts hjemmeside: www.ssi.dk/Vaccination/<br />
Prevention – CDC:alternativ til SSI: http://www.cdc.gov/malaria<br />
Maritime Life Support<br />
Procedure til første hjælp
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Arterieblødning<br />
- 72 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Ved arterieblødning vil blodet sprøjte/pumpe ud i takt med hjertets<br />
slag. Der<strong>ved</strong> mistes hurtigt en stor mængde blod, og dette<br />
kan være livstruende.<br />
Veneblødninger ser ikke altid dramatiske ud, men selv sivende<br />
blødninger kan være alvorlige. Blødningerne standses på samme<br />
måde som arterieblødninger (se nedenfor).<br />
Symptomer:<br />
• Blødning fra den pågældende sårskade.<br />
• Evt. påvirkning af bevidsthed, vejrtrækning og cirkulation.<br />
H a n d l i n g :<br />
• Læg personen ned, og løft det blødende sted så højt som<br />
muligt.<br />
• Tryk fingrene direkte ned i eller over såret, hvorfra<br />
blødningen kommer. Blødningskontrol <strong>ved</strong> store blødninger<br />
på arme eller ben opnås <strong>ved</strong> tryk i armhule/lyske med en<br />
knyttet hånd.<br />
Udfør livreddende førstehjælp ABC. Under C:<br />
• Tryk en kompresforbinding mod det blødende sted, og<br />
fiksér med steril gazebind. Forbindingens snipper knyttes<br />
over såret.<br />
• Hvis forbindingen gennemsives, lægges en ny forbinding<br />
over.<br />
• Er blødningen stadig ikke stoppet, anlægges en trykforbinding.<br />
Dette gøres <strong>ved</strong> at anbringe en hård genstand oven på<br />
kompresset.<br />
• Fiksér med gazebind.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 73 -<br />
Fasthold tryk på blødningen<br />
Trykforbinding anlægges<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 74 -<br />
Buglæsioner: Åbne/lukkede<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Skader, der udløser åbne eller lukkede buglæsioner, er sket med<br />
stor ydre kraft.<br />
Der er altid fare for svigt af organsystemer, og blødninger kan<br />
være livstruende i den akutte fase.<br />
Symptomer:<br />
Ved åbne læsioner er smerte og blodtab de primære symptomer.<br />
I takt med blodtab vil vejrtrækning påvirkes til en hurtigere<br />
frekvens. Pulsfrekvensen vil stige, huden vil være bleg, og der<br />
er risiko for bevidsthedspåvirkning.<br />
Handling:<br />
Sørg for at<br />
• Efterkontrollere de anlagte forbindinger<br />
• Lejre den tilskadekomne på ryggen med knæene let bøjede<br />
(se side 82)<br />
• Løsne stramtsiddende tøj og bælte<br />
• Yde psykisk 1. hjælp, hvis den tilskadekomne er <strong>ved</strong> bevidsthed<br />
• Følge ordinationer givet af RM<br />
• Være klar til at yde HLR, hvis personen er bevidstløs (se side<br />
39-43).<br />
Symptomer:<br />
Ved lukkede læsioner er smerte ho<strong>ved</strong>symptomet. Det er uvist,<br />
hvilke organer der er beskadiget, og hvordan de er skadet. Blødning<br />
i maven kan vise sig <strong>ved</strong> hårde mavemuskler, og blå og<br />
røde mærker viser, hvor skaden er sket. Vejrtrækning, kredsløb<br />
og bevidsthed påvirkes.<br />
- 75 -<br />
Handling:<br />
• Sørg for lejring af patienten på ryggen med knæene let<br />
bøjede eller lejring efter patientens velbefindende. Det kan<br />
lindre smerten, at patienten lejres på siden med benene trukket<br />
op under sig.<br />
• Sørg for at løsne stramtsiddende tøj og bælte.<br />
• Giv psykisk førstehjælp, hvis patienten er <strong>ved</strong> bevidsthed<br />
• Følg ordinationer givet af RM.<br />
• Vær klar til HLR, hvis patienten er bevidstløs (se side 39-<br />
43).<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Slag imod maven (lukket)<br />
Lejring i aflastende rygleje<br />
Åben læsion forbindes<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Drukning<br />
- 76 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Årsager til drukning kan være mangfoldige.<br />
Ved drukning handler det primært om at få personen bjærget op<br />
af vandet hurtigt og indlede førstehjælp.<br />
Symptomer:<br />
• Bevidstløshed<br />
• Uden vejrtrækning<br />
• Bleg, kold og livløs<br />
• Ingen mærkbar puls<br />
• Uden livstegn<br />
Handling:<br />
• Bjærges fra vandet<br />
• Når sygdomsbehandleren har bjerget personen:<br />
- (A) Skab frie luftveje<br />
- (B) Se, lyt og føl<br />
Hvis ingen sikre livstegn påbegyndes HLR (se side 39)<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 77 -<br />
Bjærgning af den druknede, der skabes frie lufveje og gives<br />
Hjerte-Lunge-Redning<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 78 -<br />
Fremmedlegeme i luftvejene og kvælning<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Kvælning ses i forbindelse med fremmedlegemer i luftvejene<br />
eller blokering af næse og mund. Årsag til skaden kan være en<br />
ulykke eller vold imod halsen.<br />
Symptomer:<br />
• Blåfarvning af læber, ører og næsefløje pga. iltmangel<br />
• Bevidstløshed<br />
• I værste tilfælde vejrtrækningsstop<br />
Handling <strong>ved</strong> fjernelse af fremmedlegeme hos voksne og<br />
børn fra 1 år:<br />
• Bøj om muligt personen frem over f.eks. et bord<br />
eller stol.<br />
• Giv 1 dunk i ryggen mellem skulderbladene med en flad<br />
let hulet hånd.<br />
• Hvis dette ikke virker, gentages dunket op til 5 gange.<br />
H e i m l i c h m e t o d e n<br />
Hvis de 5 dunk ikke har nogen effekt, anvendes Heimlich-metoden.<br />
Gå sådan frem:<br />
• Placer dig bag patienten.<br />
• Placerer dine hænder lige under patientens brystben.<br />
• Knyt den inderste hånd, og pres hårdt indad og opad samtidig.<br />
• Fortsæt, indtil fremmedlegemet kommer ud, eller patienten<br />
bliver bevidstløs.<br />
OBS. Patienten skal tilses af en læge bagefter.<br />
- 79 -<br />
Ved bevidstløshed<br />
• Udføre livreddende førstehjælp ABC og evt. HLR<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Heimlich metoden<br />
Dunkemetoden<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Forbrændinger<br />
- 80 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Forbrændinger får hudcellernes stofskifte til at stige, og der<strong>ved</strong><br />
øges cellernes behov for ilt. Grundet den forringede blodtilførsel<br />
går cellerne til grunde. I forbindelse med brand er varm luft<br />
i mund, svælg og luftveje et alvorligt problem. Vær opmærksom<br />
på sod om næse og mund.<br />
Symptomer:<br />
Ved begrænsede forbrændinger<br />
Det vil sige første- og andengradsforbrændinger, som begrænser<br />
sig til et mindre hudområde.<br />
Symptomer: smerte og væskeblærer i huden.<br />
Ved store forbrændinger<br />
Det vil sige forbrændinger på større dele af kroppen, hvor<br />
bevidsthed, vejrtrækning og kredsløb kan være påvirket. Symptom:<br />
smerte.<br />
• Cirkulære forbrændinger omkring arme/ben<br />
Handling <strong>ved</strong> begrænsende forbrændinger<br />
• Fjern løstsiddende tøj, skyl straks med vand på det forbrændte<br />
område. Hvis der klæber tøj til huden, skal dette<br />
ikke fjernes, men klippes fri rundt om det forbrændte område.<br />
Blærerne må ikke punkteres.<br />
• Fjern alle smykker/ure, som kan klemme sig fast <strong>ved</strong> hævelse.<br />
• Undgå at skylle med vand, hvor der ikke er forbrændt.<br />
Der<strong>ved</strong> undgås underaf køling. Bliv <strong>ved</strong> med at skylle med<br />
tempereret/20 grader varmt vand, til smerten aftager - dette<br />
kan vare timer.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 81 -<br />
H a n d l i n g ve d u d b r e d t e forbrændinger:<br />
• Udfør livreddende førstehjælp ABC.<br />
• Skyl straks med vand på det forbrændte område.<br />
• Gennemgå ovenstående procedure.<br />
Skyldes straks<br />
Afgrænset forbrænding<br />
Udbredt forbrænding<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Forfrysninger<br />
- 82 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Stærk kuldepåvirkning af ubeskyttede dele af ansigtet, næsen,<br />
ørerne, hænderne og fødderne medfører et lokalt temperaturfald,<br />
fordi de små blodårer trækker sig sammen for at mindske<br />
varmetabet.<br />
Forfrysninger kan sprede sig til store områder af kroppen,<br />
hvis kuldepåvirkningen er alvorlig og langvarig nok.<br />
Symptomer:<br />
• Irritation af huden<br />
• Rødme omkring det forfrosne område<br />
• Huden er kold<br />
• Huden bliver voksagtig, bleg og kold<br />
• Små blærer på huden, som kan briste<br />
• Følelsessansen i området er stærk nedsat<br />
• Følelsesløshed<br />
• Sorte fingre eller tæer<br />
• Koldbrand - dødt væv.<br />
Handling:<br />
• Bring patienten i læ, så yderligere forfrysning undgås.<br />
• Undgå at gnide på det forfrosne område.<br />
Hvis forfrysningerne er overfladiske, dvs. hvis huden<br />
kan forskubbes over leddene, kan optøning finde sted langsomt.<br />
Hvis det frosne område er hvidt, hårdt og uforskydeligt,<br />
skal der ske en optøning i maks. 37 grader varmt vand. Dette er<br />
en meget smertefuld proces og skal foregå i samråd med RM.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 83 -<br />
Huden er kold, bleg og voksagtig<br />
Stærkt nedsat følesans / små blærer<br />
dannes og kan briste<br />
Sorte fingre er koldbrand/dødt væv<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Forgiftninger<br />
- 84 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Denne generelle information om forgiftninger kan som udgangspunkt<br />
anvendes <strong>ved</strong> <strong>enhver</strong> forgiftning. Det handler primært om<br />
at neutralisere det stof, som personen er blevet udsat for.<br />
Symptomer:<br />
• Irritation af nervesystemet i form af ændret bevidsthedsniveau,<br />
forvirring, omtågethed, hallucinationer, vrangforestillinger<br />
eller bevidstløshed. Koordinationsbesvær, ændret<br />
muskelspænding (eventuelt krampe) eller ho<strong>ved</strong>pine kan være<br />
symptomer på forgiftning.<br />
• Ændret vejrtrækningsfrekvens eller -dybde. Irritation<br />
af luftvejene, der kan medføre hævelse af slimhinden og sammentrækning<br />
af bronkierne.<br />
• Betændelseslignende tilstande i bronkier og lungevæv<br />
kan forårsage vand i lungerne. Påvirket kredsløb. Mavegener,<br />
f.eks. kvalme, opkast og diarré.<br />
Behandling:<br />
S K Y LLE – S K Y LLE – S K Y LLE<br />
• Skyl, fjern, udluft for at neutralisere giftstoffet.<br />
• Anvend evt. en skraber/kniv til at skrabe giftstoffer af, der<br />
klæber til huden.<br />
• Sygdomsbehandler skal konstant overvåge den forgiftede,<br />
indtil RM overtager behandlingen.<br />
• Følg retningslinjerne i MFAG i samråd med RM.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 85 -<br />
Person får fjernet giftstof på armen<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 86 -<br />
Ledskred og forstuvning<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Ved kraftigt slag eller forvridning af et led kan leddet skride fra<br />
hinanden. Dette ses <strong>ved</strong> ændring af normalstilling eller vinkling<br />
af leddet. Når der er tale om en forstuvning, er ledbåndene<br />
forstrakte, og mindre blodkar kan være sprunget.<br />
Symptomer <strong>ved</strong> ledskred:<br />
• Deformerede led<br />
• Hævelse og måske blå misfarvning<br />
• Kraftige smerter<br />
Handling <strong>ved</strong> ledskred:<br />
Holdes i ro og fikseres evt. i findestillingen.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Symptomer <strong>ved</strong> forstuvning:<br />
• Hævelse og måske blå misfarvning<br />
• Smerte<br />
Handling <strong>ved</strong> forstuvning:<br />
RICE<br />
Rest - den beskadigede legemsdel holdes i ro, og unødvendig<br />
aktivitet undgås.<br />
Ice - Så hurtigt som muligt lægges is på skaden. Der må ikke<br />
være direkte kontakt mellem is og huden. Læg et håndklæde eller<br />
lignende imellem.<br />
Isbehandlingen gives i 20 minutter efterfulgt af en pause på 1<br />
time. Gør dette mindst 3 gange.<br />
Compression - Når hævelsen og smerten er begyndt at aftage,<br />
- 87 -<br />
anlægges så vidt muligt en komprimerende forbinding. Denne<br />
må ikke være for stram og skal fjernes om natten. Hvis der næste<br />
dag stadig er hævelse, genanlægges forbindingen.<br />
Elevation - Det skadede område holdes så højt som muligt og<br />
helst over hjertehøjde, så længe der er hævelse.<br />
Rest<br />
Ice<br />
Compression/elevation<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Sygdomme i hjertet<br />
- 88 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Kan opstå pludseligt og uventet hos voksne <strong>ved</strong> hvile eller aktivitet.<br />
Ofte er der i forvejen kendskab til et forhøjet blodtryk og/<br />
eller en type 2 sukkersyge.<br />
Symptomer:<br />
• Klemmen, knugen eller trykken for brystet eller i hele<br />
brystkassen<br />
• En kvælende fornemmelse omkring halsen eller ændret<br />
vejrtrækning<br />
• Udstråling af smerten til arme, kæbe, tænder, øre, mave<br />
eller mellem skulderbladene<br />
• Tyngdefornemmelse, følelsesløshed eller sovende fornemmelse<br />
i arm, skulder, albue eller hånd i begge sider<br />
• Grå/bleg i ansigtet, kold og klam.<br />
Handling:<br />
• Udfør livreddende førstehjælp ABC til sygdom.<br />
• Giv glycerylnitrat med, hvis patienten er ordineret det og har<br />
det med.<br />
• Sørg for at lejre patienten halvt siddende i “hjertestilling”,<br />
eller som personen finder behageligt (se side 75).<br />
• Sørg for at løsne tøj og bælte.<br />
• Giv psykisk førstehjælp - forsøg at berolige patienten.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
OBS: Man bør være forberedt på at skulle give HLR (se side 42)<br />
- 89 -<br />
Person med smerter i brystet<br />
Bælte og tøj løsnes<br />
Person lejret halvt siddende<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Ho<strong>ved</strong>traumer<br />
- 90 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Hjernerystelse<br />
Den letteste skade på hjernen er en hjernerystelse. Der er ingen<br />
forandringer i hjernevævet, og patienten kommer sig som oftest<br />
uden men.<br />
Symptomer:<br />
Svimmelhed, kvalme, bule, hævelse, hukommelsestab i forbindelse<br />
med det skete og ho<strong>ved</strong>pine, evt. kortvarig bevidstløshed (få<br />
minutter).<br />
Handling:<br />
• Er patienten <strong>ved</strong> bevidsthed, lejres efter velbefindende.<br />
Hvis patienten er bevidstløs, lægges han eller hun i stabilt<br />
sideleje, hvis patienten skal efterlades (se side 82), så vidt<br />
muligt med ho<strong>ved</strong>et højt.<br />
• Puls, blodtryk og bevidsthedsniveau måles hver halve time.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Kraniebrud:<br />
Kraniebrud opstår <strong>ved</strong> et kraftigt slag imod kraniet. Symptomerne<br />
er generelt de samme som <strong>ved</strong> en hjernerystelse, men oftest<br />
kraftigere.<br />
Symptomer:<br />
Sår og bule i ho<strong>ved</strong>et, blå mærker og hævelse bag øret, omkring<br />
et eller begge øjne, væske eller blod fra øre eller næse, blodsprængninger<br />
i øjnene (det hvide bliver rødt), skævhed eller<br />
asymmetri i ho<strong>ved</strong> og ansigtsform, faldende bevidstheds-niveau.<br />
- 91 -<br />
Handling:<br />
• Er patienten <strong>ved</strong> bevidsthed, lejres efter velbefindende. Ved<br />
bevidstløshed lægges han eller hun i stabilt sideleje (se side<br />
82), så vidt muligt med ho<strong>ved</strong>et højt, hvis patienten skal<br />
forlades.<br />
Kontakt Radio Medical og udfør ordinationer<br />
Åbent kraniebrud<br />
Slag mod ho<strong>ved</strong>et<br />
Forbind og stabilt sideleje<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 92 -<br />
Kvælning og strangulering<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Strangulering er, når noget strammes omkring halsen, så ilt og<br />
blod ikke når hjernen. Årsagen kan i den værst tænkelige situation<br />
være hængning i forbindelse med selvmordsforsøg.<br />
Symptomer:<br />
• Blåfarvning af læber, ører og næsefløje pga. iltmangel<br />
• Bevidstløshed<br />
• Fremstående blodsprængte øjne og blodudtrædning på<br />
halsen<br />
Handling <strong>ved</strong> strangulering/hængning:<br />
• Skær personen fri, og fjern det strammende fra halsen<br />
• Udfør ABC (se side 23) og HLR (se side 42) <strong>ved</strong> livløshed.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 93 -<br />
Løsne og udføre ABC og evt. HLR.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Knoglebrud<br />
- 94 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Slag, vridning og kraftig bøjning af en knogle kan få denne til<br />
at brække. Brudenderne kan skydes forbi hinanden eller vinkles,<br />
så der kommer formforandring.<br />
Et åbent brud opstår, <strong>ved</strong> at en knoglespids baner sig vej ud<br />
igennem huden, eller <strong>ved</strong> at huden skades udefra.<br />
Symptomer:<br />
• Klager over smerter på brudstedet<br />
• Hævelse<br />
• Evt. små sår <strong>ved</strong> brudstedet. Arterier, vener og nerver<br />
kan være skåret over<br />
• Knoglens facon kan være unormal<br />
• Evt. føleforstyrrelser og manglende puls under brud-stedet<br />
• Personen har hørt et knæk<br />
Handling:<br />
• Lukket brud støttes i findestillingen - under transport<br />
lægges armen/benet i normal facon og efterfølgende i en<br />
urias-bandage.<br />
• Åbent brud støttes i findestillingen, og der lægges en<br />
sterilforbinding over såret. Ved transport lægges armen/benet<br />
i normal facon og efterfølgende i en urias-bandage.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
OBS. Urias bandagen anvendes kun til transport på skibet og/<br />
eller max. anlagt i 45min.<br />
- 95 -<br />
Åbent brud uden cirkulation<br />
Åbent brud/hul på hud over brudsted.<br />
Lukket brud i urias-bandage<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Lejringer<br />
- 96 -<br />
G e n e r e l v i d e n o m s t a b i l t s i d e l e j e<br />
Anvendes til tilskadekomne, som skal forlades, som har ustabil<br />
vejrtrækning med fare for blokering af luftvejene af blod/slim,<br />
eller som er bevidstløse.<br />
Generel viden om aflastende rygleje<br />
Anvendes til personer, som<br />
• Har besværet vejrtrækning på grund af hoste, slim o.l., og<br />
som ikke kan sidde op<br />
• Har smerter i brystet og ikke kan sidde op<br />
• Har smerter i mave og underliv<br />
• Har lukket eller åben buglæsion.<br />
G e n e r e l v i d e n o m r ygleje<br />
Anvendes til personer, som er <strong>ved</strong> fuld bevidsthed, og som ikke:<br />
• Har livstruende skader såsom skader på ho<strong>ved</strong>, nakke<br />
eller ryg<br />
• Viser tegn på begyndende chok<br />
• Er utilpasse og svimle.<br />
Generel viden om fosterstilling/sideleje<br />
Anvendes til personer, som har åbne eller lukkede bug-læsioner,<br />
samt personer med kvalme og ubehag. Patienten har benene<br />
trukket godt op under sig.<br />
Stabilt sideleje<br />
Maveleje<br />
- 97 -<br />
Aflastende rygleje<br />
Fosterstilling/sideleje<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 98 -<br />
Blødning fra næse og øre<br />
Generel viden:<br />
Årsager til blødning fra såvel næse som øre kan være mange.<br />
Blødninger kan ofte være ledsagesymptom for noget meget mere<br />
alvorligt, f.eks. efter voldsomme slag eller fald fra højde (se<br />
under ho<strong>ved</strong>læsioner).<br />
Derimod kan spontan blødning fra næsen f.eks. skyldes forhøjet<br />
blodtryk eller en kraftig omgang næsepudsning.<br />
Næse:<br />
Symptomer:<br />
Næseblødning fra et el. begge næsebor, evt. fornemmelse af at<br />
det løber bagtil ned i halsen.<br />
Handling:<br />
• Lad personen sidde godt med fremoverbøjet ho<strong>ved</strong>,<br />
klem på siderne af næseryggen.<br />
• Af køl udvendig og indvendig. Giv knust is i munden, hvilket<br />
får venerne i mund og næsehule til at trække sig sammen.<br />
• Kontakt Radio Medical, hvis blødning ikke standser<br />
spontant inden for en halv time, eller hvis blødningen er<br />
voldsom.<br />
• Giv psykisk førstehjælp.<br />
Øre:<br />
Blødning fra øret sker sjældent spontant. Det kan forekomme<br />
<strong>ved</strong> mellemørebetændelse, barotraumer og slag mod øret. Trykbølger<br />
kan forårsage en sprængning af trommehinden med blødning<br />
til følge.<br />
Symptomer:<br />
Blødning fra øregangen.<br />
- 99 -<br />
Handling:<br />
• Lad personen sidde eller ligge ned med ho<strong>ved</strong>et højt.<br />
• Læg en gazemeche til opsamling <strong>ved</strong> øret, og lad blodet<br />
løbe fra.<br />
Kontakt Radio Medical hvis blødning ikke standser spontant<br />
indenfor en ½ time, eller hvis blødningen er voldsom<br />
Blødning fra næsen. Lad personen klemme på næseryggen, til blødning standser<br />
Blødning fra øregangen. Læg en gaze for øret og lad blodet løbe fra.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 100 -<br />
Når hjælpen er psykisk førstehjælp<br />
Generel viden:<br />
Den psykiske førstehjælp er en kontinuerlig proces, som allerede<br />
starter <strong>ved</strong> den første kontakt til personen. På syge-lukaf, eller<br />
når de livreddende handlinger er overstået, er der ofte bedre tid<br />
og overskud til at få samlet op på den forudgående hændelse.<br />
Personer reagerer meget forskelligt og kræver derfor individuelt<br />
tilpasset omsorg.<br />
Symptomer:<br />
Typiske reaktioner: Bange, ængstelig, urolig, rastløshed, apati,<br />
gråd og hyperaktivitet. Det kan umiddelbart se ud, som om<br />
personen har styr på tingene/situationen, men han eller hun kan<br />
efterfølgende bryde sammen.<br />
Handling:<br />
• Fortæl hele tiden, hvad der sker.<br />
• Lyt til personen, og vær ærlig.<br />
• Forsøg at optræde roligt, uanset hvor forvirrende det hele ellers<br />
måtte være.<br />
• Brug tiden på at indsamle brugbare informationer til videre<br />
behandling. Skulle patienten evt. ikke have formået at oplyse<br />
om allergi og medicin, kunne disse oplysninger tilvejebringes<br />
nu.<br />
• Vær til stede, og sørg for, at patientens basale behov dækkes.<br />
• Find et egnet sted i rolige omgivelser, hvor I kan tale.<br />
• Giv om nødvendigt beroligende medicin efter ordination fra<br />
RM.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Kramper<br />
- 101 -<br />
Generel viden:<br />
Kramper er oftest udløst af skader imod ho<strong>ved</strong>et, mangel på ilt og sukker<br />
til hjernen (sukkersyge) eller forgiftninger, herunder alkoholabstinenser.<br />
Symptomer:<br />
Under krampeanfaldet:<br />
• Der indtræder pludselig bevidstløshed, stivhed i kroppen efterfulgt<br />
af rykvise rytmiske bevægelser af arme og ben.<br />
• Vejrtrækningen kan stoppe, læber bliver blålige.<br />
• Spyt, fråde og blod kan ses fra munden, i krampen kan bid i<br />
tunge og læbe forekomme.<br />
• Der opstår ukontrolleret vandladning/afføring.<br />
Efter:<br />
• Musklerne afslappes, vejrtrækningen bliver igen normal, bevidstheden<br />
kommer langsomt tilbage igen over flere minutter. Personen<br />
kan føle sig forvirret og fortumlet og altid uvidende om sin adfærd.<br />
• Efter anfaldet er patienten oftest meget træt og vil falde i søvn.<br />
Handling:<br />
• Støt personen i faldet, og forsøg om muligt at afbøde faldet.<br />
• Sid <strong>ved</strong> personens side, støt ho<strong>ved</strong>et, og hjælp patienten til at<br />
undgå at ramme møbler og lignende.<br />
• Sørg for frie luftveje, og kontroller vejrtrækning.<br />
• Forsøg at løsne stramtsiddende tøj om halsen.<br />
• Tilbyd et stykke chokolade eller andet sukkerholdigt/hurtigt<br />
optageligt, hvis den ramte er <strong>ved</strong> bevidsthed.<br />
• Hold patienten under observation, da der kan komme et nyt krampeanfald.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
O B S . :<br />
Forsøg aldrig at fjerne ting fra munden eller at putte noget i<br />
munden. Det må vente, til krampen er overstået.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Shock<br />
- 102 -<br />
Generel viden:<br />
Fysiologisk shock er en akut tilstand, der helst skal forebygges og<br />
afhjælpes. Næsten uanset hvilken choktilstand personen er kommet i,<br />
kan der gøres noget forebyggende. I starten vil kroppen hjælpe sig selv<br />
- f.eks. stiger pulsen <strong>ved</strong> blodtab, og vejrtrækningen bliver hurtigere.<br />
Disse symptomer er signalet til sygdomsbehandleren og Radio Medical<br />
om at indsætte den livreddende forebyggende behandling. Falder<br />
blodtrykket voldsomt, kan det være svært at rette op.<br />
Symptomer:<br />
• Bevidsthedspåvirkning er på niveau 1-4.<br />
• Vejrtrækningsfrekvensen kan stige.<br />
• Pulsen kan stige.<br />
• Huden kan blive bleg. Blålig på fingre, tæer, øreflip og<br />
læber. Rødblussende <strong>ved</strong> allergi. Huden kan føles kold og<br />
klam.<br />
• Kapillærrespons >2 sek.<br />
• Blodtryk kan falde hurtigt.<br />
• Personen bliver urolig/bange.<br />
Handling:<br />
ABC<br />
Kontroller, om evt. forbinding bløder igennem.<br />
•Observer personen for ændringer i tilstanden.<br />
• Indpak personen i et alu-tæppe eller andet.<br />
• Følg RM’s ordinationer.<br />
• Giv psykisk førstehjælp.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Skader på hals og ryg<br />
- 103 -<br />
Generel viden:<br />
Mindre skader mod brystkassen som muskelforstrækninger,<br />
brækkede og bøjede ribben efter slag kan naturligvis være mere<br />
alvorlige, end det syner.<br />
Ved ulykker med akutte og svære læsioner af brystkassen, såsom<br />
penetrering, fald og klemskader, handler det primært om<br />
livreddende funktioner.<br />
Symptomer:<br />
• Smerte og ømhed i hals og ryg<br />
• Svaghed i arme og/eller benene<br />
• Følelsesløshed eller snurren og prikken i arme og ben<br />
• Hel eller delvise lammelser, vejrtrækningsbesvær/stop<br />
Handling:<br />
• Lad personen ligge i in-line<br />
• Støt personens ho<strong>ved</strong> og undgå bevægelse af kroppen<br />
• Lad personen beskrive sine symptomer<br />
• Psykisk 1. hjælp.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 104 -<br />
Skader imod brystkassen<br />
Generel viden:<br />
Mindre skader mod brystkassen som muskelforstrækninger,<br />
brækkede og bøjede ribben efter slag kan naturligvis være mere<br />
alvorlige, end det syner.<br />
Ved ulykker med akutte og svære læsioner af brystkassen,<br />
såsom penetrering, fald og klemskader, handler det primært om<br />
livreddende funktioner.<br />
Symptomer:<br />
Disse af hænger af, hvilken skade der er tale om, men generelt<br />
ses: Vejrtrækningsbesvær og smerte <strong>ved</strong> bevægelse af brystkassen.<br />
Rødme og hævelse omkring skaden. Direkte og indirekte<br />
ømhed, evt. hul i brystkassen med luftsusen.<br />
Mindre skader/handling:<br />
• Lokaliser skaden under ABC.<br />
• Forbind såret, og sørg for at lejre patienten efter skaden<br />
• Sørg for at berolige patienten.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Større skader/handling:<br />
• Skaden lokaliseres under ABC.<br />
• Der anlægges evt. ventilforbinding.<br />
• Patienten lejres i forhold til skaden, evt. i aflastende rygleje<br />
(se side 82).<br />
• Patienten beroliges/der gives psykisk førstehjælp.<br />
Kontakt Radio Medical og udfør ordinationer<br />
- 105 -<br />
Rødt/blåt mærke på brystkassen<br />
Anlagt ventilforbinding<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 106 -<br />
Sår med fremmedlegemer<br />
Generel viden:<br />
Ved ulykke forårsaget af f.eks. en eksplosion, knivstik eller<br />
et fald kan der efterfølgende sidde fremmedlegemer i hud og<br />
muskelvæv, som f.eks. metalsplinter og glas. Det kan bløde fra<br />
indstikstedet, der er stor risiko for infektion i området.<br />
Symptomer:<br />
• Blødning fra den pågældende sårskade<br />
• Evt. påvirkning af bevidsthed, vejrtrækning og cirkulation<br />
Handling:<br />
• Fremmedlegemer, der er trængt ind i ho<strong>ved</strong>, brystkasse<br />
eller bughule, må ikke fjernes. RM kontaktes efter udførelse<br />
af ABC<br />
• Under C anlægges en kompresforbinding omkring fremmedlegemet<br />
• Dette fikseres med gaze - eller elastikforbinding<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationerer<br />
• Fremmedlegemer som f.eks. metalsplinter og glas må<br />
fjernes. Såret renses nødtørftigt i den akutte fase med Klorhexidin<br />
• Blødning standses efter principperne <strong>ved</strong> arterie/vene-blødning<br />
(se side 58).<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 107 -<br />
Kniv i ryggen – må ikke fjernes.<br />
Stands blødning, og anlæg forbinding.<br />
Glas i håndled - fjernes, og blødning<br />
standses<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Støtteforbindinger<br />
- 108 -<br />
Generel viden:<br />
Formålet med anlæggelse af støtteforbinding er at forebygge<br />
yderligere hævelse og støtte led efter ledlæsioner.<br />
Grundregler for anlæggelse:<br />
• Elastikbindet lægges altid på i en retning.<br />
• Elastikbindet rulles på.<br />
• Forbindingen skal ligge fast, men patienten må ikke have<br />
fornemmelse af, at det ”snurrer” i eksempelvis fingre eller<br />
tæer.<br />
• Hver tur rundt med støttebindet skal dække 2/3 af den<br />
foregående tur på nær de 2 første og sidste rundture.<br />
Fodledsforbinding:<br />
Begynd med 3 forskudte cirkelture omkring<br />
mellemfoden. Start <strong>ved</strong> knoerne,<br />
og kør skråt op over fodryggen.<br />
Fortsæt skråt ned over fodryggen og<br />
rundt om foden, indtil forbindingen når<br />
ankelleddet.<br />
Forbindingen skal danne sildebensmønster<br />
i lige linje.<br />
Afslut med 3 forskudte rundture, og<br />
hæft med tape/englehud.<br />
- 109 -<br />
Albueforbinding:<br />
Armen holdes let bøjet i 45 grader.<br />
Begynd med 2 cirkelture på albueleddet<br />
dækkende albuespidsen.<br />
Kør skiftevis over og under leddet,<br />
så der dannes sildebensmønster på<br />
begge sider ud for albueleddet.<br />
Afslut med 3 forskudte rundture<br />
omkring armen, og hæft med tape/<br />
englehud.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 110 -<br />
Knæforbinding:<br />
Knæet holdes let bøjet i 45 grader.<br />
Begynd med 2 cirkelture på knæleddet<br />
dækkende knæskallen.<br />
Kør skiftevis over og under leddet, så<br />
der dannes sildebensmønster på begge<br />
sider ud for knæleddet.<br />
Afslut med 3 forskudte rundture neden<br />
for knæet, og hæft med<br />
tape/englehud.<br />
- 111 -<br />
Håndledsforbinding:<br />
Begynd med 3 forskudte cirkelture<br />
omkring mellemhånden.<br />
Start <strong>ved</strong> knoerne, og kør skråt op<br />
over håndryggen.<br />
Fortsæt skråt ned over håndryggen<br />
og rundt om håndleddet.<br />
Forbindingen skal danne sildebensmønster<br />
i lige linje på håndryggen.<br />
Afslut med 3 forskudte rundture,<br />
og hæft med tape/englehud.<br />
Mitella/armslynge:<br />
Anvendes til støtte og aflastning af arm eller skulder.<br />
Tommelfinger forbinding:<br />
Begynd med 3 omgange om håndleddet. Kør skråt op over tommelfingeren<br />
og rundt om tommelfingerspidsen.<br />
Kør skråt ned over tommelfingeren og rundt om håndleddet.<br />
Fortsæt, til forbindingen når roden af tommelfingeren.<br />
Slut med 1-2 omgange omkring håndleddet, og hæft med tape/<br />
englehud.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 112 -<br />
Smerter/sygdom i maven<br />
Generel viden:<br />
Sygdom og smerter i maven er for de fleste sygdomsbehandlere<br />
en meget uspecifik og svær opgave at stå over for. Denne<br />
ændring af normaltilstanden skal tages temmelig alvorligt, og<br />
diagnosticering og behandling kan ikke udskydes, mens man<br />
afventer en mulig bedring.<br />
Symptomer:<br />
Sygdom i maven viser sig hyppigst <strong>ved</strong> mavesmerter. Symptomerne<br />
varierer meget, alt efter hvilke organer der er involveret<br />
(se lægebogen). Smerten kan beskrives på mange forskellige<br />
måder og kan forekomme på forskellige tidspunkter og med forskellige<br />
intervaller. Påvirket almentilstand afgør vurderingen af,<br />
hvor alvorlig situationen er.<br />
Handling:<br />
• Sørg for lejring efter patientens velbefindende.<br />
• Udfærdig Radio Medical-optegnelsen, med måling af<br />
værdier.<br />
• Giv psykisk førstehjælp.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Obs.:<br />
Giv ikke smertestillende medicin, før der er taget kontakt til<br />
Radio Medical, da medicinen kan sløre symptomer og dermed<br />
give et forkert billede af patientens tilstand.<br />
Underafkøling<br />
- 113 -<br />
Generel viden:<br />
Når kroppens varmeproduktion ikke kan dække varmetabet,<br />
sker der en generel sænkning af kroppens kernetemperatur. Tid,<br />
vind og vandtemperatur afgør naturligt, hvilke symptomer der<br />
fremkommer. Temperaturen registreres efter personens symptomer:<br />
• 35 o - 34 o : Patienten har kulderystelser<br />
• 34 o - 30 o : Patienten har muskelsitren<br />
• < 30 o : Patienten kan være bevidstløs og har meget<br />
svage livstegn<br />
Symptomer:<br />
• Kulderystelser/muskelsitren <strong>ved</strong> faldende temperatur<br />
• Bleg og blålig hudkulør<br />
• Forvirret, omtåget, træthed over i bevidstløshed<br />
• Legemstemperatur under 28-30 grader: risiko for hjertestop<br />
Handling:<br />
• Bring patienten i læ eller inden døre.<br />
• Sørg for at hindre yderligere varmetab <strong>ved</strong> at pakke den<br />
pågældende ind.<br />
• Vådt tøj fjernes, og den tilskadekomne indpakkes i<br />
ikke-opvarmede tæpper og eventuelt isolerende<br />
plastfolie/alu-tæppe (se illustration side 100).<br />
• Undgå at flytte unødigt rundt med den underaf kølede.<br />
• Giv varme sukkerholdige drikke (ikke alkohol, kaffe<br />
eller te).<br />
• Undgå at gnide eller massere, da det kun øger varme-tabet.<br />
Ved bevidstløshed:<br />
• Giv ilt 9 l/min. på iltmaske.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 114 -<br />
• Skærp kontrol af vejrtrækning.<br />
• Kontroller livstegn.<br />
• Påbegynd HLR <strong>ved</strong> manglende vejrtrækning, hvis patienten<br />
ikke viser livstegn.<br />
Når en person er svært underaf kølet, kan det være vanskeligt at<br />
erkende vejrtrækning og livstegn i det hele taget. Der kræves en<br />
skærpet opmærksomhed, og derfor bruger man ekstra 10 sekunder<br />
til kontrol af vejrtrækning, inden evt. HLR påbegyndes.<br />
Kontakt Radio Medical, og følg ordinationer<br />
Den underafkølede pakkes ind - alutæppet lægges inderst<br />
Mund og tandskader<br />
- 115 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Blødning fra munden kan skyldes bid eller snit i tunge, læbe og indvendig<br />
kind. Årsagen kan være af såvel ubetydelig som af mere alvorlig karakter.<br />
Symptomer på blødning i munden:<br />
• Der er blødning fra mundens slimhinde eller læben.<br />
• Patienten oplever vejrtrækningsbesvær pga. blod i halsen og<br />
dermed risiko for blokering af luftvejene. Dette er dog sjældent,<br />
hvis patienten er vågen.<br />
Handling:<br />
• Lad patienten sidde og læne sig med ho<strong>ved</strong>et fremover og til<br />
den side, hvor blødningen er.<br />
• Lad blodet løbe ud af munden. Brug evt. sug.<br />
• Bed patienten presse en gaze mod det blødende sted i mindst 10 min.<br />
Kontakt Radio Medical hvis blødningen ikke stopper spontant.<br />
Tandskader<br />
Generel viden:<br />
Udslåede tænder behandles her primært med fokus på blødninger.<br />
Se øvrige retningslinjer i lægebogen.<br />
Symptomer <strong>ved</strong> udslået tand:<br />
• Blødning fra munden, hvor tanden er slået ud.<br />
Handling:<br />
• Skyl munden for blod.<br />
• Genplacer tanden med et let tryk, og hold den evt. nede med<br />
et stykke gaze.<br />
• Er det ikke muligt at genplacere tanden, opbevares den i en pose<br />
med NaCl. (Personen skal til tandlæge inden for 1-2 timer):<br />
Søg tandlæge og samråd med Radio Medical.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Sukkersyge/diabetes<br />
- 116 -<br />
Generel viden:<br />
Årsagen til sukkersyge er, at bugspytkirtelen helt eller delvist er holdt<br />
op med at producere insulin. Førstehjælp til sukkersyge handler primært<br />
om et besætningsmedlem, der har sukkersyge, og som pludselig<br />
får et lavt blodsukker. Derfor er det vigtigt, at sygdomsbehandleren er<br />
bekendt med, at et besætningsmedlem har diabetes.<br />
Symptomer <strong>ved</strong> højt blodsukker:<br />
• Voldsom tørst, hyppig vandladning, infektion<br />
• Udåndingen lugter sødlig/acetone-agtig<br />
• Sent i forløbet: varm og tør hud, hurtig vejrtrækning og<br />
puls, omtåget og førende til bevidstløshed<br />
Handling <strong>ved</strong> bevidstløshed:<br />
• Hold frie luftveje. Kontakt Radio Medical og følg ordinationer<br />
Symptomer lavt blodsukker:<br />
• Træthed<br />
• Muskelsitren<br />
• Forvirret opførsel<br />
• Irritabel<br />
• Sultfornemmelse<br />
• S<strong>ved</strong>ig, kold og klam hud<br />
• Faldende bevidsthed<br />
Handling:<br />
• Ved bevidstløshed gives sødt i mundslimhinden, evt. Nutella<br />
• Lejre patienten og afhængig af bevidsthedsniveau gives<br />
sukkerholdige drikke, et stykke chokolade, appelsin, sukkerknald<br />
eller lignende<br />
• Ved hurtig respons på sukkertilskud tilbydes yderligere sukkerholdigt<br />
drikkelse og mad, evt. groft brød. Lad patienten hvile.<br />
• Hvis det er muligt måles personens blodsukker<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 117 -<br />
I n d deling af forbrændinger/s koldninger ef ter<br />
skadens årsag<br />
Brandvabler:<br />
• Påvirkning af vævet med høj temperatur.<br />
Handling:<br />
• Skyl, indtil smerter ophører.<br />
• Undgå at punktere vablerne. Når væsken løber ud, og<br />
“beskyttelses-puden” synker sammen, gør det mere ondt.<br />
• Vabler i det forbrændte område dækkes med en forbinding<br />
for at hindre bristning.<br />
• Hvis vablerne brister, klippes den løse hud af.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Solskoldning:<br />
• Langvarig udsættelse for sol kan resultere i smertefulde,<br />
overfladiske forbrændinger.<br />
Handling:<br />
• Koldt rindende vand lindrer smerten noget, hvis skadens<br />
omfang ikke er stort.<br />
• For at opretholde væskebalancen gives vand at drikke<br />
og i svære tilfælde i.v. NaCl.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 118 -<br />
Forbrænding i mund og svælg:<br />
• Ved indtag af varmeholdige drikke, inhalering af damp<br />
og røg kan der ske forbrændinger i munden, svælget og<br />
lungerne. Her<strong>ved</strong> kan der opstå hævelse i mund og svælg,<br />
som kan føre til tillukning af de øvre luftveje.<br />
Handling:<br />
• For smerte lindring <strong>ved</strong> forbrænding i mund og hals<br />
gives kolde drikke<br />
• Ved inhalering af røg bringes den tilskadekomne ud i<br />
frisk luft, og der suppleres med ilt på maske<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Elektrisk forbrænding:<br />
• Når elektrisk strøm løber gennem kroppen, skader den<br />
alle væv på sin vej. Der opstår kontakt-forbrænding, hvor<br />
strømmen går ind i kroppen og ud igen<br />
• Hvis strømmen går gennem hjertet, kan det medføre<br />
hjertestop<br />
Handling:<br />
• Så snart strømmen er af brudt, behandles med af køling<br />
• Ved hjertestop udføres HLR<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Kemisk forbrænding:<br />
• Forskellige kemiske stoffer kan medføre kemisk forbrænding,<br />
idet de ødelægger huden <strong>ved</strong> berøring.<br />
- 119 -<br />
Handling:<br />
• Børst først alle løse partikler af med en klud, hvis kemikalier<br />
er i pulver eller krystalform. Skyl med vand som <strong>ved</strong><br />
<strong>enhver</strong> forbrænding.<br />
• Skyl efter kemiske forbrændinger, til det ikke længere svier.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Vabler: hele/bristede<br />
Solskoldning<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Hedeslag/solstik<br />
- 120 -<br />
Generel viden:<br />
Ved ophold i længere perioder med høje lufttemperaturer kan<br />
kroppen udsættes for opvarmning, uden at det skyldes feber.<br />
Situationen kan forværres yderligere, hvis der arbejdes hårdt,<br />
samtidig med at der ikke indtages en mængde væske svarende til<br />
kroppens behov.<br />
Hedeslag<br />
Indtræffer, når kroppen ikke formår <strong>ved</strong> egen temperaturregulering<br />
at køle kroppen ned, dvs. når luften og huden er varm.<br />
Der finder ingen regulering sted, og kropstemperaturen stiger.<br />
Symptomer:<br />
• Utilpashed og ho<strong>ved</strong>pine<br />
• Træthed, svimmelhed<br />
• Kvalme og opkastninger<br />
• Ondt i maven og musklerne<br />
• Der kan ses høje temperaturer > 41C0<br />
• Bevidsthedspåvirkning og kramper<br />
• Personen er varm, fugtig og rød<br />
Handling:<br />
• Flyt personen hen i skyggen.<br />
• Tilbyd noget at drikke, dog ikke kolde drikke.<br />
• Afklæd personen mest muligt, hvis <strong>ved</strong>kommende har tøj på.<br />
• Nedkøl huden <strong>ved</strong> aftørring med kolde klude. Fodled og<br />
håndled kan med fordel af køles, da det er vigtigt, at kroppen<br />
afkøles langsomt.<br />
- 121 -<br />
Solstik<br />
Ses sjældnere hos raske voksne, hvor temperaturreguleringen<br />
fungerer, men hos børn og ældre ses det typisk <strong>ved</strong> ophold i<br />
længere tid i direkte sol. Ho<strong>ved</strong>et/kraniet overophedes. Symptomer<br />
og handlinger er lig hedeslag.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
OBS. Vær altid opmærksom på væskebalancen under ophold i<br />
varmen.<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Væsketab<br />
- 122 -<br />
G e n e r e l v i d e n :<br />
Der kan være mange årsager til væsketab, men uanset om det<br />
skyldes feber, forbrændinger, opkast, diarré eller dehydrering<br />
<strong>ved</strong> arbejde i høje temperaturer, kan det udvikle sig til en livstruende<br />
tilstand.<br />
Symptomer:<br />
• Tørst<br />
• Mathed, træthed<br />
• Svimmelhed<br />
• Nedsat s<strong>ved</strong>mængde<br />
• Mørk, sparsom urin<br />
• Hurtig puls<br />
Senere symptomer:<br />
• Nedsat blodtryk<br />
• Kollaps, evt. bevidstløshed<br />
Handling:<br />
• Bring personen ind i skyggen.<br />
• Tilbyd vand at drikke.<br />
• Opsæt NaCl. i samråd med Radio Medical, hvis der opstår<br />
choksymptomer.<br />
• Før væskeskema.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
- 123 -<br />
Først Hjælp <strong>ved</strong> bid og stik fra<br />
insekter og kryb<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Bi-og hvepsestik<br />
- 124 -<br />
Generel viden:<br />
Bier og hvepse lægger et lille depot af gift under huden, når de<br />
afgiver et stik. Dette er ofte forbundet med smerte og rødme<br />
<strong>ved</strong> indstiksstedet, men i værste tilfælde kan det udløse en akut<br />
allergisk reaktion med rødme og hævelse i svælget med stor fare<br />
for åndedrætsstop. Denne reaktion kan udvikle sig i løbet af<br />
meget kort tid.<br />
Handling:<br />
Ved ikke-allergisk reaktion:<br />
• Fjern bi-brodden <strong>ved</strong> at skrabe den væk.<br />
• For at fjerne giftdepotet skal en insektfjerner anvendes, der<br />
kan suge giften ud.<br />
• Haves insektfjerner ikke, vaskes såret med rent vand og sæbe<br />
Ved allergiske reaktion/shock:<br />
• Udfør ABC<br />
• Giv adrenalin<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Edderkop bid<br />
- 125 -<br />
Generel viden:<br />
Generelt foretrækker edderkopper fugtige steder i halvskyggen<br />
og jager derfor også gerne indendørs i dagtimerne.<br />
Symptomerne:<br />
• På bidstedet føles ofte en prikkende, let sviende eller muligvis<br />
brændende og voldsom smerte.<br />
• I visse tilfælde kommer der ikke øjeblikkeligt smerte -<br />
først senere mærkes smerten.<br />
• Der kan opstå blæredannelse, hævelse af huden pga.<br />
blødning i underhuden og krampefølelse i musklerne.<br />
• I nogle tilfælde kan der senere i forløbet opstå vævsdød.<br />
• De generelle symptomer vil være angst, svaghedsfølelse,<br />
ho<strong>ved</strong>pine, utilpashed, s<strong>ved</strong>en, svimmelhed, hævelse om<br />
øjnene, kvalme, i værste tilfælde åndenød, savlen, opkast og<br />
kramper i synke- og åndedrætsorganerne. I de alvorligste<br />
tilfælde kan der opstå allergisk chok.<br />
Handling:<br />
• Undgå al unødvendig bevægelse for at mindske spredning af<br />
giften i kroppen.<br />
• For at mindske smerterne kan der lægges isterninger på<br />
bidstedet.<br />
Ve d a l l e r g i s k r e a k t i o n /s h o c k :<br />
• Udføre ABC<br />
• Giv adrenalin<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Slange bid<br />
- 126 -<br />
Generel viden:<br />
Slanger lever typisk i områder med højt græs, i skove og i stenet<br />
terræn, og til alt held er der minimal risiko for at møde slanger<br />
til søs.<br />
Hvis man alligevel skulle være så uheldig at blive bidt af en<br />
slange om bord, er symptomer og handling som følger:<br />
Symptomer:<br />
• På og omkring bidstedet er der lokale smerter, hævelse og<br />
misfarvning, men dette behøver ikke at opstå straks.<br />
• Inden for de første 10-15 minutter til få timer efter biddet<br />
kan der opstå generelle almene symptomer som utilpashed,<br />
kvalme, opkastninger, ho<strong>ved</strong>pine, svimmelhed, s<strong>ved</strong>frembrud,<br />
åndenød, blødninger, muskeltrækninger, forvirring,<br />
kramper og lammelser, chok, bevidstløshed, hjertesvigt og<br />
død.<br />
Handling:<br />
• Undgå al unødvendig bevægelse for at mindske spredning af<br />
giften i kroppen.<br />
• Vask om muligt bidstedet hurtigt og forsigtigt med rent vand<br />
og sæbe.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Skorpion stik<br />
- 127 -<br />
Generel viden:<br />
Skorpioner er natdyr og kommer frem i skumringen. De gemmer<br />
sig i sprækker og vegetation og skjuler sig gerne indendørs<br />
i skabe, dyner, senge og lignende.<br />
De fleste skorpionarter er ufarlige for mennesker, selvom stikket<br />
kan være forbundet med megen smerte.<br />
Symptomer:<br />
De typiske symptomer <strong>ved</strong> moderate og alvorlige forgiftninger<br />
er:<br />
• Utilpashed<br />
• S<strong>ved</strong>en<br />
• Hjertebanken og blodtryksstigning<br />
• Svimmelhed<br />
• Kvalme og opkastninger og øget spytproduktion<br />
• Diarre<br />
Ved skorpionarter, som kan udløse allergiske reaktioner, ses:<br />
• Bevidsthedssløring<br />
• Bevidstløshed<br />
• Kramper<br />
• Blodtryksfald<br />
• Chok og dermed livsfare<br />
Handling:<br />
• For at mindske smerten kan der lægges isterninger på<br />
stikstedet<br />
• Udfør livreddende førstehjælp ABC.<br />
Kontakt Radio Medical, og udfør ordinationer<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
- 128 -<br />
Indeks til førstehjælpsprocedurer<br />
Nedenstående indeks indeholder en række procedurer til opfølgning<br />
på ABC, arbejdet på sygelukaf samt de afsluttende behandlinger<br />
i samråd med RM.<br />
Arterieblødning s.72<br />
Buglæsion åben/lukket s.74<br />
Drukning s.76<br />
forbrændinger/skoldninger s.117<br />
Forfrysninger s.82<br />
Forgiftninger s.84<br />
Fremmedlegemer i luftvejene s.78<br />
Hedeslag/solstik s.120<br />
Hjertesygdomme s 88<br />
Ho<strong>ved</strong>traumer s.90<br />
Knoglebrud s.94<br />
Kramper s.101/120/125/126/127<br />
Kvælning, strangulering s.78/92<br />
Ledskred s.86<br />
Lejringer s.96<br />
Mundskader/tandskader s.115<br />
Psykisk førstehjælp s.100<br />
Chok s.102<br />
Skader på brystet s.104<br />
Skader på hals/ryg s.103<br />
Smerter/sygdom i maven s.112<br />
Støtteforbindinger s.108<br />
Sukkersyge s.116<br />
Sår med fremmedlegemer s.106<br />
Underafkøling s.113<br />
Væsketab s.122<br />
Øre-/næseblødning s.98<br />
Førstehjælp <strong>ved</strong> bid og stik af insekter og krybdyr s.123
Speciel tak til Klinikchef Marie Hamming og overlæge<br />
Lars Erik Larsen, Sydvestjysk Sygehus Esbjerg, for faglig<br />
sparring og korrektur, samt stor tak til øvrige korrekturlæsere<br />
og modeller anvendt i bogen.<br />
Udgiver:<br />
Center for det Maritime Sundhedsvæsen<br />
Vestervejen 1,<br />
6720 Nordby, Fanø<br />
Tlf.: 7666 0424<br />
Email: cms@dma.dk<br />
www.soefartsstyrelsen.dk<br />
Sats: Casa Grafika, Fanø<br />
Tryk: BHM-tryk Aps<br />
Denne bog henhører under loven og ophavsret jf.<br />
lovbekendtgørelse nr. 194 af 11 marts 1997, med de<br />
ændringer, der følger af lov nr. 407 af 2. juni 1998.
Førstehjælp for Sygdomsbehandleren