Sang- og musikarbejdet i Luthersk Missionsforening - En vejledning ...
Sang- og musikarbejdet i Luthersk Missionsforening - En vejledning ...
Sang- og musikarbejdet i Luthersk Missionsforening - En vejledning ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sang</strong> <strong>og</strong> <strong>musikarbejdet</strong> i<br />
<strong>Luthersk</strong> <strong>Missionsforening</strong><br />
<strong>En</strong> <strong>vejledning</strong> fra Landsstyrelsen<br />
Spørgsmålet om musiksyn <strong>og</strong> musikbrug har som bekendt afstedkommet en del debat iblandt os<br />
igennem en årrække. Derfor har LM’s delegeretmøde <strong>og</strong>så set sig foranlediget til at fremkomme<br />
med to udtalelser om sang <strong>og</strong> musik, den første foråret 1984, den anden efteråret 1989 (begge er<br />
gengivet i Missionsvennen nr. 21, 1989).<br />
Der kan imidlertid være brug for yderligere <strong>vejledning</strong> for <strong>musikarbejdet</strong> i de forskellige<br />
grene af LM’s arbejde. Med henblik herpå ønsker LM’s landsstyrelse – i forlængelse af ovennævnte<br />
to udtalelser – at udsende den i dette hæfte indeholdte <strong>vejledning</strong>. Landsstyrelsen er sig bevidst, at<br />
det, der her siges, ikke i alle henseender direkte kan udledes af Guds ord <strong>og</strong> derfor heller ikke kan<br />
tillægges en tilsvarende autoritet. Vejledningen gøres gældende som en slags LM-husorden, der ef-<br />
1
ter vort bedste skøn skulle kunne tjene til, dels at vi i vort arbejde fastholdes på et sundt evangelisk<br />
spor, <strong>og</strong>så på længere sigt, dels at fællesskabet imellem os ikke belastes unødigt – alt sammen uden<br />
at binde samvittighederne på en uevangelisk måde.<br />
Vi erkender – <strong>og</strong> vil henlede alle LM-venners opmærksomhed på – at den musikalske udfordring,<br />
vi står over for i kristen sammenhæng i dag, er stor. Der er tale om en opgave, som der ikke<br />
findes lette løsninger på, <strong>og</strong> som vi let kommer til kort i. Så meget vigtigere er det, at vi i LM står<br />
sammen <strong>og</strong>så i denne sag <strong>og</strong> omslutter dem, der har evner <strong>og</strong> gaver til at virke med sang <strong>og</strong> musik<br />
iblandt os, med forbøn <strong>og</strong> i øvrigt med besindighed søger at hjælpe <strong>og</strong> støtte dem på alle måder i deres<br />
vigtige tjeneste. Det må ligge os alle på hjerte, at der bliver skabt musikalske udtryksformer <strong>og</strong><br />
måder at fremføre sang <strong>og</strong> musik på, der kan tjene til en troværdig formidling af et uforvansket bibelsk<br />
budskab i en nutidig spr<strong>og</strong>dragt <strong>og</strong> i en nutidig musikstil.<br />
Vejledningen udsendes med bøn til Gud om, at han vil velsigne os alle til <strong>og</strong>så i denne henseende<br />
at leve på en måde, der svarer til det kald, vi har fået, “med al ydmyghed <strong>og</strong> mildhed, med<br />
tålmodighed, så I bærer over med hinanden i kærlighed <strong>og</strong> stræber efter at fastholde Åndens enhed<br />
med fredens bånd” (Ef 4,1-3). Vort håb er, at det, der siges på de følgende sider, kunne tjene som<br />
basis for en fornyet frimodig indsats på musikfronten, så sang- <strong>og</strong> <strong>musikarbejdet</strong> igen blomstrede op<br />
iblandt os – Gud til ære <strong>og</strong> os alle til gavn <strong>og</strong> glæde.<br />
Hillerød, februar 1995<br />
<strong>Luthersk</strong> <strong>Missionsforening</strong>s Landsstyrelse<br />
<strong>Sang</strong>- <strong>og</strong> <strong>musikarbejdet</strong>s grundlag <strong>og</strong> formål<br />
Evnen til at digte sange <strong>og</strong> komponere musik, synge <strong>og</strong> spille er Guds gode gaver til os, som igennem<br />
tiderne har ført megen velsignelse med sig for Guds folk. Også udadtil har kristnes sang <strong>og</strong><br />
musik haft stor betydning som vidnesbyrd om den glæde <strong>og</strong> det liv, vi ejer i troen på vor Herre <strong>og</strong><br />
Frelser. Der er derfor al grund til at takke Gud for <strong>og</strong>så disse gode gaver <strong>og</strong> i dag som tidligere søge at<br />
anvende dem Gud til ære <strong>og</strong> mennesker til gavn.<br />
At anvende sang <strong>og</strong> musik Gud til ære <strong>og</strong> mennesker til gavn er <strong>og</strong>så, hvad Guds ord klart opfordrer<br />
os til:<br />
"Bryd ud i jubel for Herren, I retfærdige, lovsang er dejlig for de retskafne. Pris Herren<br />
med citer, spil for ham på tistrenget harpe. Syng en ny sang for ham, spil dejligt til jubelråb."<br />
(Sl 33,1-3)<br />
"Bryd ud i fryderåb for Herren, hele jorden, bryd ud i jubel <strong>og</strong> lovsang! Lovsyng Herren<br />
til citer, til citer <strong>og</strong> klingende spil, til trompeter <strong>og</strong> hornets klang. " (SI 98,4-6)<br />
"Lovpris Gud i hans helligdom, ... Lovpris ham med hornets klang, lovpris ham med harpe<br />
<strong>og</strong> citer, lovpris ham med pauker <strong>og</strong> dans, lovpris ham med strengespil <strong>og</strong> fløjter, lovpris<br />
ham med klingende cymbler, lovpris ham med rungende cymbler!" (SI 150,1-5)<br />
' `... tal til hinanden med salmer, hymner <strong>og</strong> åndelige sange, syng <strong>og</strong> spil af hjertet for Herren..."<br />
(Ef 5,19)<br />
"Lad Kristi ord bo i rigt mål hos jer. Undervis <strong>og</strong> forman med al visdom hinanden med salmer,<br />
hymner <strong>og</strong> åndelige sange, syng med tak i jeres hjerte til Gud." (Kol 3,16)<br />
2
"Når I kommer sammen, har den ene en salme, en anden en belæring ... Alting skal være til<br />
opbyggelse." (1 Kor 14,26)<br />
' `..- er n<strong>og</strong>en glad, skal han synge lovsange.. " (Jak 5,13)<br />
Formålet med kristnes sang <strong>og</strong> musik er - som det <strong>og</strong>så fremgår af bibelcitaterne - at Herren<br />
selv må blive ophøjet. Der skal synges <strong>og</strong> spilles for Herren. Han skal takkes <strong>og</strong> lovprises for alt,<br />
hvad han er <strong>og</strong> har gjort for os - for hans store <strong>og</strong> forunderlige skaberværk <strong>og</strong> for hans mægtige indgriben<br />
til frelse for os, <strong>og</strong> for alle hans velgerninger imod os i øvrigt (Sl 118,14). Alt sammen springer<br />
det ud af <strong>og</strong> samler sig om hans godhed <strong>og</strong> nåde, sådan som den i tidernes fylde møder os i Jesus<br />
Kristus.<br />
Denne lovprisning kan, som vi blandt andet ser det gang på gang i Salmernes B<strong>og</strong>, finde sted i<br />
sang på forskellig vis:<br />
- i bønnens form i direkte henvendelse til Gud,<br />
- i form af den troendes vidnesbyrd for andre om, hvad Gud har gjort imod ham,<br />
- <strong>og</strong> i form af forkyndelse om, hvad Gud har gjort for alle, <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>så som et kald til andre.<br />
Der er altså tale om varierede former for lovsang.<br />
Selv om lovsangen således er det fremherskende <strong>og</strong> selve grundtonen i Guds folks liv, fremgår<br />
det af Guds ord - <strong>og</strong> erfaringen bekræfter det - at <strong>og</strong>så andre toner hører med. Troens kamp <strong>og</strong> troens<br />
længsel er således vigtige elementer i helheden af et sandt <strong>og</strong> sundt kristent liv <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>så<br />
vigtige temaer i det samlede sang- <strong>og</strong> musikbillede.<br />
<strong>Sang</strong> <strong>og</strong> musik i kristen sammenhæng har altså flere formål <strong>og</strong> opgaver. Men midt i det hele går<br />
en ting igen: Gud er i centrum - forholdet til ham er det stadigt tilbagevendende tema! Hvor dette ikke<br />
er tilfældet, men mennesket selv er blevet centrum - dets tanker, ønsker, følelser, oplevelser, religiøsitet<br />
<strong>og</strong> så videre - står vi over for en udglidning i retning af n<strong>og</strong>et almenreligiøst, som vi må tage afstand<br />
fra.<br />
At synge <strong>og</strong> spille til Guds ære <strong>og</strong> mennesker til gavn<br />
Hvordan sang <strong>og</strong> musik nærmere kan blive Gud til ære <strong>og</strong> mennesker til gavn, indeholder Bibelen<br />
ikke detaljerede regler for. Ligesom den heller ikke nærmere foreskriver, hvordan landmanden skal<br />
dyrke jorden, hvordan håndværkeren skal bygge huset, <strong>og</strong> vi alle skal tage vare på miljøet. Alt sådant<br />
hører ind under kulturopgaven, som Gud ved skabelsen overdr<strong>og</strong> mennesket (1 Mos 1,28), <strong>og</strong><br />
som det er et stadigt kald til os at drage omsorg for på bedst mulige måde.<br />
At digte sangtekster <strong>og</strong> at udforme <strong>og</strong> fremføre musik, så begge dele bedst muligt tjener Gud<br />
til ære <strong>og</strong> mennesker til gavn, er ligeledes det stadige kald til alle, der er betroet evner <strong>og</strong> opgaver<br />
inden for vort sang- <strong>og</strong> musikarbejde. N<strong>og</strong>le forhold giver ganske vist sig selv - de følger af sagens<br />
natur. For eksempel giver fællessang kun mening, hvis man følges ad. Men i en lang række andre<br />
forhold gælder, at den bedste løsning afhænger af tid <strong>og</strong> sted <strong>og</strong> målgruppe. Det er for eksempel tilfældet<br />
med teksternes sværhedsgrad <strong>og</strong> længde, melodiens gang, tonernes sammensætning (harmonisering)<br />
<strong>og</strong> rytmen. Derfor bliver der på disse områder i høj grad tale om at måtte skønne, hvad der<br />
er passende <strong>og</strong> tjenligt i det enkelte tilfælde. Her må vi med andre ord finde vejen frem på baggrund<br />
af n<strong>og</strong>le mere generelle rammer. De kan formuleres som følger:<br />
<strong>Sang</strong>teksternes indhold<br />
For at sangteksterne kan være til ære for Gud <strong>og</strong> til gavn for mennesker gælder, at de må være bibelske.<br />
Det vil ud fra vor luthersk-rosenianske overbevisning sige, at indholdet må være i pagt med<br />
3
følgende grundpositioner:<br />
Kristus alene som den, der gælder som vor stedfortræder over for Gud,<br />
nåden alene som det grundlag, hele vort forhold til Gud hviler på,<br />
troen alene som det “middel”, hvorved vi modtager Guds forunderlige frelse, tilgivelse<br />
<strong>og</strong> evigt liv.<br />
Og - Skriften alene som den kilde, hvorfra vi henter vor forkyndelse, <strong>og</strong> undervisning,<br />
herunder <strong>og</strong>så samvittighedsforpligtende bud.<br />
At sangenes indhold er i pagt med disse grundpositioner forhindrer naturligvis ikke, at der er<br />
sange, der samler sig om en enkelt bibelsk sandhed, det være sig inden for første, anden eller tredje<br />
trosartikel. Dels er det en opgave at komme hele vejen rundt i trosbekendelsen <strong>og</strong>så i form af<br />
sang. Dels nødsages man selvsagt af pædag<strong>og</strong>iske grunde til at begrænse sig til at tage et mindre<br />
udsnit af Guds åbenbaring ad gangen. Men samtidig gælder det om i det samlede billede - både i<br />
fællessang, i korenes sangrepertoire, ved pladeindspilninger <strong>og</strong> så videre - at få bibelsk balance i<br />
helheden. Det vil sige, at centrum i det hele må være den anden trosartikels indhold - frelsen i Jesus<br />
Kristus - hvorudfra alt andet orienteres.<br />
<strong>En</strong> luthersk-roseniansk forankring af sangindholdet forhindrer naturligvis heller ikke nye udtryksmåder.<br />
Tværtimod. Det står som en stadig udfordring til os <strong>og</strong> et kald fra Gud at udtrykke de<br />
bibelske sandheder på nye måder. Vi vil opmuntre til en målrettet indsats herfor, ikke for at kaste<br />
vrag på den rige sangskat, vi har, men for at Bibelens budskab om frelse <strong>og</strong> evigt liv kan opleves<br />
vedkommende for stadig nye generationer. Samtidig vil vi henlede opmærksomheden på vigtigheden<br />
af, at man i bestræbelserne på at skabe nye udtryksmåder søger at undgå forfladigende ord <strong>og</strong><br />
udtryk. Det, som er helligt <strong>og</strong> dyrebart for os i kristen sammenhæng, gælder det <strong>og</strong>så om at udtrykke<br />
i en tilsvarende spr<strong>og</strong>dragt - <strong>og</strong>så når vi søger at give det videre til udenforstående.<br />
Musikken<br />
Hvad musikken angår, lægger Guds ord op til en rig mangfoldighed i det musikalske udtryk. Det<br />
ser vi af den række af musikinstrumenter, der opfordres til at anvende: citer, harpe, trompeter,<br />
horn, pauker, fløjter (jvf bibelcitaterne side 4).<br />
Når det derimod gælder brugen af de forskellige instrumenter - <strong>og</strong> dermed spørgsmålet om<br />
anvendelse af forskellige stilarter, <strong>og</strong> om hvordan musikken i det hele taget skal udformes - må vi<br />
konstatere, at Guds ord ikke udtaler sig, ud over altså at opfordre til, at der spilles for Herren. De<br />
spørgsmål hører åbenbart til de ting, som Gud har lagt hen til os selv at finde den bedste løsning på i<br />
lys af Guds ords tale om, hvad der er sømmeligt <strong>og</strong> værdigt <strong>og</strong> tjenligt i den til enhver tid aktuelle<br />
situation (jvf Fil 4,8). Ligesom det for eksempel er lagt hen til os at finde passende spr<strong>og</strong>lige udtryksmåder<br />
i vort vidnesbyrd i tale, passende klædedragt, passende indretning <strong>og</strong> udsmykning af mødelokaler<br />
<strong>og</strong> så videre.<br />
I den forbindelse kan det slås fast, at der altså ikke findes toneforløb (melodier), tonesammensætninger<br />
(harmoniseringer), taktarter eller måder i øvrigt at opbygge musik på, som i sig selv er<br />
onde eller gode. Ligesom der heller ikke findes bestemte tal <strong>og</strong> talkombinationer, farver <strong>og</strong> farvekombinationer<br />
<strong>og</strong> så videre, der i sig selv er onde eller gode. N<strong>og</strong>et andet er, at lydbilleder, tal- <strong>og</strong><br />
farvekombinationer <strong>og</strong> så videre på mangfoldig vis kan knyttes sammen med n<strong>og</strong>et ondt eller n<strong>og</strong>et<br />
godt <strong>og</strong> derigennem tjene et positivt eller negativt formål.<br />
Derfor kan der heller ikke med rette opstilles detaljerede regler for, hvordan en “kristen” musik<br />
skal skrues sammen. Vi må nøjes med at afstikke n<strong>og</strong>le mere generelle rammer, som det så gælder<br />
om, at musikken bevæger sig inden for. Disse rammer fastlægges som følger:<br />
Musikken skal, som det fremgår af bibelcitaterne på side 4, spilles af hjertet <strong>og</strong> for Herren.<br />
Det betyder blandt andet, at musik i kristen sammenhæng skal have en tjenende funktion. Det skal<br />
den derfor <strong>og</strong>så have i LM's arbejde. Det vil sige:<br />
4
Som ledsagemusik til fællessang er musikkens opgave på bedst mulige måde at støtte <strong>og</strong> højne<br />
fællessangen <strong>og</strong> være med til at samle sind <strong>og</strong> tanker om det, der synges.<br />
Som ledsagemusik til solosang, korsang med mere,. gælder det ligeledes om, at musikken indtager<br />
tjenerens rolle ved bedst muligt at understrege <strong>og</strong> dekorere tekstindholdet. Den skal ikke dominere<br />
hverken lydmæssigt eller på anden vis.<br />
Også ved ren instrumentalmusik - altså musik uden sang - er der tale om et underordnet led i en<br />
større helhed. Derfor har <strong>og</strong>så instrumentalmusikken til opgave at tjene det formål, vi er sammen om i<br />
det kristne fællesskab. Den bør således tage sigte på at udtrykke følelser eller fremkalde stemninger,<br />
der er i pagt med kristen holdning <strong>og</strong> tankegang - <strong>og</strong> ikke lede tanke <strong>og</strong> sind i retning af hverken<br />
verdslige miljøer eller et liv uden Gud.<br />
N<strong>og</strong>le opmuntringer <strong>og</strong> råd<br />
Som allerede anført vil vi tilskynde <strong>og</strong> opmuntre til, at flere iblandt os ser kaldet fra Gud til at skrive<br />
nye sange, der formidler det bibelske budskab i et nutidigt spr<strong>og</strong> til brug i de forskellige arbejdsgrene.<br />
Ligeledes vil vi tilskynde <strong>og</strong> opmuntre til, at flere iblandt os ser kaldet fra Gud til at lade kærlighedens<br />
opfindsomhed udfolde sig i en målrettet indsats for at skabe nye, originale <strong>og</strong> nutidige musikalske<br />
udtryk, der kan tjene som troværdige udtryk for kristent erfaringsliv med dets mange facetter.<br />
Det gælder som anført om at spille af hjertet <strong>og</strong> for Herren.<br />
Ligesom vi i arbejdet med at finde nye spr<strong>og</strong>lige udtryksmåder fraråder at søge inspiration i vor<br />
tids spr<strong>og</strong>forfladigende kredse, vil vi fraråde at søge musisk inspiration i tidens popmusik <strong>og</strong> på vor<br />
tids rockscene <strong>og</strong> i verdslige underholdningsmiljøer i det hele taget. For i de sammenhænge er formålet<br />
med musikken <strong>og</strong> dens fremførelse i mange tilfælde at skabe en stemning enten af overdreven<br />
sentimentalitet, som ikke har meget med afgjort kristendom at gøre, eller af hårdhed, frustration, indeklemt<br />
aggression <strong>og</strong> gold provokation, som ikke har n<strong>og</strong>et tilfælles med for eksempel kristen kærlighed<br />
<strong>og</strong> tjenerholdning. Det er klart, at lydbilledet i disse sammenhænge med stor iver søges tilpasset<br />
formålet - blandt andet ved hjælp af overdreven blødsødenhed i klangforholdene, eller ved hårdtpumpende<br />
rytmer med tilhørende overdrevet lydniveau. Lader man sig derfor inspirere fra dette<br />
hold, eller søger man måske ligefrem at kopiere den pågældende musik i større eller mindre grad, vil<br />
det blandt andet let medføre en ubalance imellem musikkens stemningsmæssige udtryk <strong>og</strong> det bibelske<br />
budskab, vi ønsker at formidle gennem sangen - <strong>og</strong> det går ud over den troværdige formidling af<br />
budskabet <strong>og</strong> forstyrrer modtagelsen af det. Ligesom der let vil opstå en uheldig afstand mellem musikkens<br />
stemningsmæssige udtryk <strong>og</strong> det følelsesmæssige niveau, vi ønsker at bevæge os på, når vi er<br />
sammen om Guds ords forkyndelse.<br />
I tillæg til det stemnings- <strong>og</strong> følelsesmæssige kommer, at en lang række af underholdningsindustriens,<br />
poppens <strong>og</strong> rockens musikalske udtryksmåder gennem reklame, medieomtale <strong>og</strong> almindelige<br />
brug i manges bevidsthed - kristnes såvel som ikke-kristnes - er blevet forbundet med klart verdslig<br />
livsindstilling præget af materialisme, egoisme <strong>og</strong> seksuelle udskejelser. For ikke at tale om de mange<br />
tilfælde med ligefrem antikristelig holdning <strong>og</strong> tankegang. Denne ofte tilsigtede symbolske betydning<br />
af musikken udgør et stort problem. Der er tale om et uhyre følsomt fænomen, som spiller en<br />
stor rolle for oplevelsen af den musik, der lyder. Dette er det vigtigt at være sig meget bevidst i arbejdet<br />
med udformningen af musikken, så man ikke kommer for skade at anvende lydbilleder, der<br />
leder tanken hos tilhørerne - det kan <strong>og</strong>så ske helt ubevidst - hen på verdslige underholdningsmiljøer<br />
eller verdslig holdning, tankegang <strong>og</strong> livsførsel i det hele taget. For sker det, aflejrer der sig naturligvis<br />
let det indtryk i tilhøreren, at Guds rige <strong>og</strong> et liv i strid med Guds vilje godt kan forenes. Og det<br />
ville være en skæbnesvanger misforståelse, som derfor frem for alt må undgås.<br />
Hvad her er gjort gældende i forbindelse med musikken, har <strong>og</strong>så sin anvendelse på ydre ting<br />
som klædedragt, måden man synger på, står på, holder mikrofoner <strong>og</strong> betjener instrumenterne på,<br />
5
<strong>og</strong> så videre. Også hvad disse ydre ting angår, vil vi fraråde at søge inspiration i tidens pop, rock <strong>og</strong><br />
verdslige underholdning i det hele taget.<br />
Når det gælder såkaldt »rytmisk musik«, erkender vi, at der ikke består n<strong>og</strong>et principielt skel for<br />
eksempel mellem musik med synkoper <strong>og</strong> musik uden synkoper, så den første type skulle være at<br />
betragte som syndig, fordi den eventuelt er mere kropsappellerende, <strong>og</strong> den anden som kristen, fordi<br />
den eventuelt er mindre kropsappellerende. Derfor kan der heller ikke med rette opstilles n<strong>og</strong>et<br />
principielt forbud mod brug af musik med synkoper eller anden form for ekstra kropsappel.<br />
<strong>En</strong> anden sag er - <strong>og</strong> det finder vi grund til at henlede opmærksomheden på - at brugen af<br />
synkoper eller andre rytmeforstærkende effekter let kan afstedkomme ikke bare n<strong>og</strong>le rent sanglige<br />
vanskeligheder med at følges ad ved fællessang, men <strong>og</strong>så medføre, at formidlingen af sangindholdet<br />
forstyrres. Således sker der let det ved en udpræget anvendelse af synkopering eller af andre<br />
effekter, der øger kropsappellen betydeligt, at opmærksomheden flyttes fra det tekstindhold, som<br />
tanke <strong>og</strong> sind ellers skulle samle sig om, <strong>og</strong> hen på selve musikken, på de udøvende <strong>og</strong>/eller på de<br />
øvrige tilstedeværende. Her gælder det om, at alle musikalsk ansvarlige - såvel som andre ledere i<br />
vort arbejde - er meget bevidste om, hvordan de anvendte lydbilleder virker på tilhørerne - det være<br />
sig børn, unge eller ældre - <strong>og</strong> udviser den nødvendige skønsomhed.<br />
At søge at fremføre dybtfølte <strong>og</strong> indholdsmættede sangtekster på stærkt synkoperede melodier<br />
eller til musik, hvor kropsappellen på anden vis er stærkt forøget, synes ikke at være hensigtsmæ ssigt<br />
<strong>og</strong> må derfor frarådes. <strong>En</strong> sådan musik - graden af kropsappel må naturligvis altid afvejes i forhold<br />
til tekstens indhold - kan måske passe for meget enkle lovsange, for sange med stærk appel,<br />
<strong>og</strong> desuden for lettere sange, som kan have en vis anvendelse i for eksempel børnearbejdet <strong>og</strong> i udadrettet<br />
virksomhed (særlige fremstød, nærradioarbejde med mere). Men for ikke at udvikle os mere<br />
<strong>og</strong> mere i retning af det overfladiske bør brugen heraf ikke overdrives <strong>og</strong> blive det fremherskende i<br />
arbejdet som helhed.<br />
Det er vigtigt, at samvær i LM for børn, unge <strong>og</strong> ældre ikke udvikler sig til underholdning,<br />
men bevarer såvel sin evighedsalvor som den ægte dybtfølte glæde <strong>og</strong> i det hele taget tjener til<br />
indre samling om Bibelens budskab. Det udelukker ikke kropslige udtryk; men de bør finde sted<br />
under tugt. Det bestemmende for os skal ikke være, hvad »folk vil have«, men hvad der er til<br />
sandt gavn for Guds rige iblandt os, <strong>og</strong>så på langt sigt.<br />
Hvad vi bør være særlig opmærksomme på<br />
De foranstående grundlæggende principper for sang <strong>og</strong> musik i LM's arbejde kan udmøntes i nedenstående<br />
seks korte punkter. De er tænkt som en hjælp til en løbende vurdering af kurs <strong>og</strong> linje i sang- <strong>og</strong> <strong>musikarbejdet</strong>,<br />
så det bedst muligt tjener sit formål - vel vidende, at vi heller ikke på dette område når det fuldkomne<br />
her i tiden.<br />
1. Holder tekstindholdet mål i forhold til Bibelens luthersk-rosenianske grundpositioner:<br />
Kristus alene, nåden alene, troen alene, Skriften alene?<br />
Vær opmærksom på, at der i disse år spredes en mængde tvivlsomme sangtekster, som repræsenterer<br />
en udvandet form for kristendom - enten fordi det, der siges, bibelsk set er problematisk, eller fordi<br />
udtryksmåden er så udflydende, at det er svært at blive klar over, hvad der egentlig menes (for eksempel<br />
knyttes talen om nåden ikke nøje sammen med Jesus <strong>og</strong> hans gerning for os).<br />
Også i børnearbejdet kan man komme ud for sange, der ikke holder mål. N<strong>og</strong>le af dem må ligefrem<br />
karakteriseres som platte - de formidler ikke et sandt billede af, hvordan et barns forhold til Gud bør være,<br />
<strong>og</strong> må derfor skilles fra.<br />
2. Er musikken som ledsagelse til fælles- eller korsang lydmæssigt underordnet tekstindholdet?<br />
6
Balancen mellem musik <strong>og</strong> sang må være sådan, at ordene kan høres uden større vanskelighed. Vær altså<br />
opmærksom på lydniveauet både i det hele taget <strong>og</strong> mellem sangen på den ene side <strong>og</strong> musikken på<br />
den anden. Lydniveauet bør ikke være for lavt, men heller ikke unødvendigt kraftigt. Hvor stor volumen,<br />
der bør anvendes, afhænger blandt andet af lokalets størrelse <strong>og</strong> indretning.<br />
Vær opmærksom på, at tekstindholdet kan forstyrres på andre måder end ved for høj lyd. For eksempel<br />
kan opmærksomheden hos de tilstedeværende let flyttes fra tekstindholdet <strong>og</strong> til n<strong>og</strong>et andet,<br />
eventuelt ved lidt for interessante toneforløb, særlige instrumentale indslag <strong>og</strong> klange/lydeffekter, teknikken,<br />
lyset, dekorationen, kroppen, gebærder, håndklap, dirigenten <strong>og</strong> så videre.<br />
3. Tjener musikken i det hele taget det formål, vi er sammen om i det kristne fællesskab?<br />
Vi kommer sammen til møder for at få stilhed i sjæl <strong>og</strong> sind for vor Gud <strong>og</strong> frelser <strong>og</strong> hans ord til os, ikke<br />
for at få underholdning.<br />
Vær opmærksom på, at den kropsappel, der er i al musik, ikke gennem en overdreven brug af synkoper<br />
eller på anden vis bliver så stærk, at opmærksomheden flyttes fra tekstindholdet til de udøvende<br />
eller til de tilstedeværende i øvrigt. Husk, at ligesom vi hver især er meget forskellige, når det gælder<br />
brugen af kropslige udtryk, når vi taler, oplever vi det <strong>og</strong>så meget forskelligt, hvad der er naturligt <strong>og</strong><br />
passende at bruge af kropslige udtryk, nå vi synger om Gud <strong>og</strong> vort forhold til ham. Det er selvsagt ikke<br />
forbudt at leve med i sangen <strong>og</strong>så med sin krop. Det skal blot ske under tugt, <strong>og</strong> man må som udøvende<br />
være opmærksom på, at det let kan virke forstyrrende på dem, der hører <strong>og</strong> ser.<br />
4. Har musikkens stemningsmæssige lydbillede (melodi, harmonisering <strong>og</strong> rytme) en sådan udformning,<br />
at det egner sig til at underbygge <strong>og</strong> dekorere tekstindholdet? (i tilfældet med ren instrumentalmusik:<br />
Egner lydbilledet sig til at udtrykke stemninger, der er i pagt med kristen<br />
holdning <strong>og</strong> tankegang?)<br />
<strong>En</strong> slæbende musik er eksempelvis ikke særlig passende for en jublende lovsang, ligesom sentimental,<br />
»overfladisk« eller stærkt kropsappellerende musik næppe er særlig velegnet til at ledsage et dybere<br />
tekstindhold.<br />
Vær opmærksom på, at musik har n<strong>og</strong>le kolossale virkemuligheder på det følelses- <strong>og</strong> stemningsmæssige<br />
plan, <strong>og</strong> søg at opnå den bedst mulige overensstemmelse mellem lydbillede <strong>og</strong> tekstindhold.<br />
5. Er musikkens symbolbetydning i pagt med kristen holdning <strong>og</strong> tankegang, eller er der<br />
risiko for, at den hos n<strong>og</strong>le tilhørere vil lede tankerne hen på verdslige<br />
underholdningsmiljøer med deres ikke-kristne tankegang <strong>og</strong> livsholdning?<br />
Vær opmærksom på, at musik - i tillæg til det stemningsmæssige - <strong>og</strong>så har n<strong>og</strong>le kolossale muligheder<br />
for at virke som symbol for et eller andet kristendomsfremmed ideol<strong>og</strong>isk indhold, ligesom<br />
den har det for et ægte kristent indhold (symbolvirkningen opstår let, når man anvender<br />
melodier, klangfarver eller rytmer, der er kendt fra bestemte verdslige eller kristelige sammenhænge).<br />
Vær derfor omhyggelig med eventuelle »lån« af musikalske virkemidler, at resultatet<br />
ikke bliver såkaldt dobbeltkommunikation, hvor teksten for eksempel udtrykker ægte kristen tro,<br />
medens lydbilledet signalerer verdslighed.<br />
Er der eventuelt andre sider ved fremførelsen - måden man synger på, herunder <strong>og</strong>så brugen<br />
af stemmen, måden man står på, betjener instrumenter på, holder mikrofon på, måden man er klædt<br />
på <strong>og</strong> så videre - der indeholder elementer, som let kan føre til en tilsvarende uheldig sammenkobling<br />
af Guds rige <strong>og</strong> et liv i strid med Guds vilje?<br />
6. Er der en passende overensstemmelse mellem musikstil/tekstindhold <strong>og</strong> den målgruppe,<br />
man henvender sig til?<br />
7
Der må selvsagt tages forskellige pædag<strong>og</strong>iske hensyn til målgruppen, alt efter om der er tale om<br />
børn, unge eller ældre. Det samme gælder naturligvis, om der er tale om almindelige LM-møder<br />
eller udadrettet virksomhed (friluftsmøder, teltmøder, nærradioarbejde <strong>og</strong> så videre). Der er <strong>og</strong>så<br />
hensyn at tage til, om der synges før <strong>og</strong>/eller efter prædikenen: Før eller efter en forkyndelse, der<br />
leder til anger <strong>og</strong> syndsbekendelse, passer det sig selvsagt med musik, der udtrykker en stemning<br />
af stilhed <strong>og</strong> eftertanke, medens det for eksempel efter forkyndelse af den kristne glæde <strong>og</strong> frigørelse<br />
kan være oplagt med mere sprudlende musik.<br />
Vær i øvrigt opmærksom på, at det kan virke temmelig upassende på n<strong>og</strong>le voksne - det gælder<br />
<strong>og</strong>så »mødefremmede« - at blive udsat for gruppepres i retning af for eksempel at skulle gøre<br />
fagter til børnesange eller andre sange.<br />
Vær <strong>og</strong>så opmærksom på, at der kan være mødedeltagere, der på grund af egne eller andres<br />
dårlige erfaringer i fortid eller nutid har det meget svært med enhver form for såkaldt »rytmisk«<br />
musik <strong>og</strong> uden videre forbinder den med verdslig holdning <strong>og</strong> tankegang. Her må der langt på vej<br />
vises hensyn, for at vi så vidt muligt kan bevare freden imellem os <strong>og</strong> med alt vort arbejde tjene<br />
den indbyrdes opbyggelse (jvf Rom 14,15 <strong>og</strong> 19; 1 Kor 8,10).<br />
8