Bank går i krig - Union in Nordea
Bank går i krig - Union in Nordea
Bank går i krig - Union in Nordea
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
F<strong>in</strong>ansforbundets magas<strong>in</strong> nr. 4, 2005<br />
<strong>Bank</strong> <strong>går</strong> i <strong>krig</strong><br />
Danskerne skal lære at opfatte Danske <strong>Bank</strong>s<br />
291 filialer som lokale penge<strong>in</strong>stitutter<br />
Familien Bresson A/S<br />
En rådgivers død<br />
Kunsten forstyrrer
Indhold<br />
Fleksible arbejdstider<br />
på prøve<br />
Større frihed og tilfredshed<br />
hvis virksomheder og medarbejdere<br />
tør bruge den nye<br />
overenskomst<br />
16<br />
2 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
8 10 12<br />
Danske <strong>Bank</strong> erklærer <strong>krig</strong><br />
mod små penge<strong>in</strong>stitutter<br />
22<br />
For <strong>krig</strong>erkongen<br />
har ledelse s<strong>in</strong> pris<br />
Shakespeares drama om<br />
Henrik den V rammer den<br />
moderne leder<br />
Familien Bresson<br />
A/S<br />
Familien har fået balance,<br />
fordi de har struktureret<br />
familien ligesom en<br />
virksomhed<br />
En ny strategi skal få danskerne til at opfatte Danske <strong>Bank</strong>s<br />
291 filialer som lokale penge<strong>in</strong>stitutter<br />
Kunsten<br />
forstyrrer<br />
I virksomheden kan<br />
kunsten ruske op i<br />
hverdagens rut<strong>in</strong>er<br />
Husk lige<br />
mennesket<br />
Lederen skal vise den<br />
enkelte medarbejder<br />
respekt, mener direktør i<br />
SEB <strong>Bank</strong><br />
18<br />
Sådan er vi<br />
i lokalmiljøet<br />
Krigserklær<strong>in</strong>g giver ikke de<br />
små banker søvnløse nætter<br />
25 26<br />
I kommunens<br />
klemme<br />
<strong>Bank</strong>en var klar med et<br />
fleksjob til Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt,<br />
men kommunen<br />
trak sagen ud<br />
13<br />
Lad virksomheden<br />
betale<br />
Virksomheder må selv<br />
betale, når medarbejderne<br />
bukker under for stress<br />
20<br />
En rådgivers død<br />
Ni ud af ti bankrådgivere<br />
undlader at fortælle<br />
kunderne, at banken<br />
bruger salgskonkurrencer<br />
30<br />
Spørgehjørnet<br />
32<br />
Ajour med<br />
F<strong>in</strong>ansforbundet
F<strong>in</strong>ansanskuelser<br />
Siden sidst er der blevet sagt og skrevet både barske og<br />
blide kommentarer om den f<strong>in</strong>ansielle sektor.<br />
”Hver gang banksektoren slår til lyd for yderligere liberaliser<strong>in</strong>g, er det en omskrivn<strong>in</strong>g<br />
af et dybfølt ønske om at tjene flere penge.”<br />
I virkelighedens verden er konkurrencen mellem penge<strong>in</strong>stitutterne rystende<br />
r<strong>in</strong>ge. Der er nærmere tale om et monopol, som ikke har noget med liberal økonomi<br />
at gøre, men om hæmn<strong>in</strong>gsløst grådige banker, skriver lederen i Ugebrevet A4.<br />
”Et f<strong>in</strong>ansielt <strong>in</strong>stitut er ikke nogen rapsanger, så der skal vel være en form for<br />
konservatisme. Penge er en alvorlig sag.”<br />
Det gør ikke noget, hvis banken har stempel på at være lidt kedelig, svarer bankdirektør<br />
Peter Straarup i Børsen Magas<strong>in</strong>er.<br />
”Den f<strong>in</strong>ansielle sektors overenskomst er arbejdsmarkedets Audi A6. Det er en<br />
pæn, dyr kvalitetsbil, som kun et fåtal har råd til at køre i.”<br />
Sagt i Berl<strong>in</strong>gske af direktør Steen A. Rasmussen, F<strong>in</strong>anssektorens Arbejdsgiverforen<strong>in</strong>g,<br />
der har regnet ud, at en bankmedarbejder i gennemsnit tjener<br />
31.117,96 kroner om måneden.<br />
”Hos os skal tre rumme det samme som 10.000 mand hos Danske <strong>Bank</strong>. Vi har<br />
altså begrænset lagerkapacitet.”<br />
Siger direktør Hans Johnsen, Sparekassen Sundsøre, der er ved at blive kvalt i bureaukrati<br />
og m<strong>in</strong>imumsgebyrer til IT, F<strong>in</strong>ansrådet og PBS.<br />
”Mange forgældede landmænd giver støtten direkte videre til banker og kreditforen<strong>in</strong>ger,<br />
som er dem, der for alvor scorer landbrugsstøttekassen.”<br />
Nu kan man endelig forstå, hvorfor EU’s mange landbrugsstøtteordn<strong>in</strong>ger hverken<br />
giver lavere priser, højere fødevarekvalitet eller m<strong>in</strong>dre foruren<strong>in</strong>g fra landbruget.<br />
Bønderne har ikke gavn af pengene, forklarer Politikens Bjørn Bredal.<br />
”Der f<strong>in</strong>des vel <strong>in</strong>tet erhverv med m<strong>in</strong>dre reelt bidrag til samfundet end banker.”<br />
Det fik vi læst og påskrevet i Berl<strong>in</strong>gske Tidende den 29. marts.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 3
Kort nyt<br />
F<strong>in</strong>ans, F<strong>in</strong>ansforbundets Magas<strong>in</strong><br />
Medlem af Dansk Fagpresseforen<strong>in</strong>g<br />
ISSN 0907-0192<br />
Nr. 4, 8. april 2005, 13. årgang<br />
Næste nummer 4. maj 2005<br />
Udgiver:<br />
F<strong>in</strong>ansforbundet, Langebrogade 5,<br />
Postboks 1960, 1411 Khk. K,<br />
telefon 3296 4600,<br />
telefax 3296 1225<br />
www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Redaktion:<br />
Yvonne Schantz (DJ),<br />
ansvarshavende,<br />
ys@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Carsten Rasmussen (DJ),<br />
redaktør, cr@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Mette Jensen,<br />
redaktionssekretær,<br />
mj@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Elisabeth Teisen (DJ),<br />
et@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Mogens Agger Tang (DJ),<br />
mt@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Rikke Christensen,<br />
rc@f<strong>in</strong>ansbundet.dk<br />
Annoncer:<br />
DG Media, Studiestræde 5-7,<br />
1455 København K,<br />
telefon 3377 8893,<br />
fax 7027 1156,<br />
www.dgmedia.dk<br />
Læser<strong>in</strong>dlæg:<br />
Senest 14. april. Synspunkter i<br />
bladet afspejler ikke nødvendigvis<br />
F<strong>in</strong>ansforbundets holdn<strong>in</strong>g.<br />
Oplag: 52.500<br />
Layout og tryk: Datagraf Aun<strong>in</strong>g AS<br />
Forsidefoto: Magnesium<br />
4 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Tjek af ansattes livsstil<br />
Tre timer om ugen i motionscenter med sved på panden kan blive en del af d<strong>in</strong>e arbejdsvilkår.<br />
For med sunde medarbejdere sparer arbejdsgiverne mange penge.<br />
Med et stigende fokus på rygestop, kostvaner og alkoholforbrug bevæger arbejdsgiverne<br />
sig langt <strong>in</strong>d i medarbejdernes privatliv. Og muligheden for, at arbejdsgiverne sorterer de<br />
mest skrantende medarbejdere fra, vil skabe et større pres på de ansattes livsstil for at sikre<br />
et lavere sygefravær.<br />
I Sverige har cheferne allerede taget de første skridt mod at ændre medarbejdernes livsstil.<br />
I en svensk kommune har Karol<strong>in</strong>ska Instituttet taget temperaturen på alle ansattes<br />
sundhedstilstand. De mest usunde medarbejdere fik udskrevet to til fire ugers livsstilskurser<br />
for at rette op på helbredet.<br />
Resultatet af projektet viser, at sygefraværet i kommunen fik en sund <strong>in</strong>dsprøjtn<strong>in</strong>g, da<br />
det faldt med 35 procent./RC<br />
Aldrig for gammel til at lære<br />
Lysten til at lære aftager ikke for ældre danskere. De vender i høj<br />
grad tilbage til bøger og skolebænk, viser en OECD-undersøgelse,<br />
som sammenligner voksen- og efteruddannelse i en række vestlige<br />
lande. Kun 5,3 procent af danskerne føler sig for grå og gamle til<br />
efteruddannelse. I de andre deltagende lande er tallene mellem 10<br />
og 15 procent.<br />
Lektor Christian Helms Jørgensen fra Institut for Uddannelsesforskn<strong>in</strong>g<br />
på RUC mener, der kan være flere forklar<strong>in</strong>ger på de ældres<br />
lyst til at vide mere. Blandt andet at den økonomiske støtte fra det<br />
offentlige har gjort efter- og videreuddannelse meget udbredt og<br />
accepteret – også af arbejdsgiverne, skriver bladet Agenda./RC<br />
Nye regler for tågekanoner<br />
Flere og flere virksomheder og private får <strong>in</strong>stalleret tågekanoner<br />
og ser tyvene luske væk i mørket uden tyvekoster.<br />
Men reglerne på markedet for den nye tyverisikr<strong>in</strong>g har været<br />
uklare. Derfor dannede Forsikr<strong>in</strong>g og Pension en arbejdsgruppe, som<br />
har lavet en række retn<strong>in</strong>gsl<strong>in</strong>jer for tågesikr<strong>in</strong>g, der gælder fra 1.<br />
marts 2005.<br />
De nye regler stiller blandt andet krav om, at tågevæsken skal<br />
doseres rigtigt, så den ikke skader <strong>in</strong>ventaret, for eksempel computere.<br />
Tågekanonerne må heller ikke blokere for flugtveje, og selve<br />
kanonen og udstyret, der aktiverer den, skal være registreret hos<br />
Forsikr<strong>in</strong>g og Pension for at undgå fejlalarmer. Desuden skal <strong>in</strong>stallatørerne<br />
af anlæggene nu også have gennemført et kursus, før de må<br />
arbejde med tågekanonerne./RC
Motion i mailboksen<br />
Museskader og myoser. Stillesiddende arbejde<br />
bag en computerskærm belaster d<strong>in</strong> krop.<br />
Så giv dig selv en pause og få løsnet op for de<br />
stive muskler. Med MailMotion modtager du<br />
hver dag en motionsøvelse pr. mail fra Dansk<br />
Firmaidræt.<br />
En lille tekst og et billede viser, hvordan du<br />
laver øvelserne, for eksempel v<strong>in</strong>keøvelser<br />
med hænderne eller vrikkeøvelser for hofterne.<br />
Måske kan du endda få kollegerne med og<br />
få et godt gr<strong>in</strong> sammen.<br />
Tag det første skridt og tilmeld dig på<br />
www.dfif.dk/mpa/mailmotion<br />
34.960 km på cykel<br />
Det var hvad medarbejderne i Merkur Andelskasse<br />
tilsammen trampede i pedalerne til<br />
og fra arbejde i 2004 – en af de oplysn<strong>in</strong>ger,<br />
man kan læse i det første grønne årsregnskab<br />
i den f<strong>in</strong>ansielle sektor.<br />
Men på trods af det grønne, blev der alligevel<br />
tilbagelagt flere kilometer i bil - i alt<br />
255.530, som svarer til en CO2-belastn<strong>in</strong>g<br />
på 43.951 kilo.<br />
Til gengæld var der sparepærer i lamperne,<br />
miljøvenlige rengør<strong>in</strong>gsmidler i spandene og<br />
øko-pølser på madderne.<br />
Alt i alt tyder regnskabet på, at det også er<br />
en god forretn<strong>in</strong>g at drive en grøn andelskasse.<br />
Balancen voksede med 11 procent, og<br />
Merkur tjente 3,1 millioner kroner på at låne<br />
ud til økologiske formål. Det var 1,2 millioner<br />
mere end året før./ET<br />
Snageri i sygesengen<br />
Mens du passer sygesengen, kan d<strong>in</strong> chef forhøre sig om d<strong>in</strong>e mest private oplysn<strong>in</strong>ger hos d<strong>in</strong><br />
læge. Det bliver resultatet, hvis et nyt lovforslag om sygefravær bliver trumfet igennem.<br />
Forslaget møder stærk kritik fra John Dahl, formand for HK, fordi det krænker privatlivets<br />
fred.<br />
”Det, som beskæftigelsesm<strong>in</strong>isteren foreslår, tenderer snageri, og det vil udløse en negativ<br />
spiral af mistænksomhed og usikkerhed, hvor sygemeldte vil føle sig som jaget vildt”, siger John<br />
Dahl.<br />
Hensigten med lovforslaget er, at sygemeldte bevarer deres tilknytn<strong>in</strong>g til arbejdsmarkedet.<br />
”Men der er <strong>in</strong>tet i lovforslaget, som forh<strong>in</strong>drer arbejdsgiveren i at bruge oplysn<strong>in</strong>gerne til i<br />
stedet at skille sig af med den ansatte”, siger HK-formanden.<br />
Kommunen kan også kigge med i lægejournalen og på den baggrund for eksempel delvis<br />
raskmelde medarbejderen./RC<br />
Kollegerne giver bonus<br />
Danske <strong>Bank</strong> hjælper efterladte<br />
En ægtefælles eller samlevers død kan få hverdagen til at bryde<br />
fuldstændig sammen. Hvert år dør cirka 15 af Danske <strong>Bank</strong>s<br />
medarbejdere. Tilbage står ofte en ægtefælle med en usikker<br />
fremtid.<br />
Derfor forsøger Danske <strong>Bank</strong> at sikre den efterladte en vis<br />
form for tryghed. Kort efter dødsfaldet kontakter banken den<br />
efterladte og forklarer, hvilke forsikr<strong>in</strong>ger han/hun får udbetalt,<br />
så den efterladte for eksempel ved, om han/hun har råd til at blive<br />
boende.<br />
Derudover støtter banken den efterladte ved at oprette en<br />
konto, hvor der bliver sat tre måneders løn <strong>in</strong>d efter den døde.<br />
Tre af bankens medarbejdere står for at tage den første svære<br />
samtale med den efterladte og tage sig af de praktiske t<strong>in</strong>g omkr<strong>in</strong>g<br />
økonomien./RC<br />
I Forstædernes <strong>Bank</strong> kan et godt forhold til kollegerne i bogstavelig<br />
forstand være guld værd. Medarbejderne på bankens<br />
hovedkontor bliver to gange om året vejet og vurderet af deres<br />
kolleger ude i bankens filialer. De ansatte, som har ydet den bedste<br />
service over for filialmedarbejderne, får et skulderklap fra<br />
kollegerne i form af lidt ekstra guld på kistebunden.<br />
Dette <strong>in</strong>terne regnskab over medarbejdernes kvalitet er udviklet<br />
gennem et par år i Forstædernes <strong>Bank</strong>. Det skal sikre, at<br />
medarbejderne på hovedkontoret behandler deres kunder – filialmedarbejderne<br />
– bedst muligt./RC<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 5
Kort nyt<br />
6 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Global begejstr<strong>in</strong>g<br />
Andersens kommentar<br />
Der kan være en <strong>in</strong>teressekonflikt i penge<strong>in</strong>stitutter, hvor rådgivn<strong>in</strong>g og salg er knyttet sammen.<br />
En spørgsskemaundersøgelse blandt bankansatte viste, at blandt de penge<strong>in</strong>stitutter,<br />
der anvender salgskonkurrencer, var det kun 9 procent af de adspurgte, der orienterede<br />
kunderne om salgskonkurrencerne.<br />
Både Socialdemokratiet og Venstre kædede i valgkampen beskæftigelsen sammen med de udfordr<strong>in</strong>ger, globaliser<strong>in</strong>gen<br />
stiller Danmark overfor. Ugebrevet A4 vurderer, at danskerne er nogle af de europæere, der er mest begejstrede for globaliser<strong>in</strong>gen,<br />
og ifølge bladets analyser mener totredjedele af befolkn<strong>in</strong>gen, at ikke bare samfundet, men også deres egne<br />
liv er blevet mere globaliserede de seneste 10-15 år - og at det har været en god oplevelse.<br />
Det var navnlig de borgerlige mærkesager som frihandel og muligheder for danske virksomheder, der gjorde <strong>in</strong>dtryk på<br />
danskerne, mens venstrefløjens fokus på truslerne snarere end potentialerne ikke havde samme klangbund, viste en analyse<br />
fra efteråret 2003. Senere er danskerne blevet endnu mere positive. I dag er der ifølge A4 for eksempel færre danskere,<br />
der mener, at globaliser<strong>in</strong>gen først og fremmest er til fordel for de veluddannede og vellønnede.<br />
Mange mener dog, at virksomhederne ikke gør nok for at ruste medarbejderne, for eksempel gennem efteruddannelse./ET
Allan Bang<br />
formand<br />
Forbundets leder<br />
En uddannelsesplan giver <strong>in</strong>dflydelse<br />
Globaliser<strong>in</strong>gen stiller ikke kun virksomheden, men også den enkelte medarbejder over for store<br />
udfordr<strong>in</strong>ger. Hidtil har fusioner og samarbejde på nordisk niveau præget udvikl<strong>in</strong>gen, men<br />
fremtiden vil formentlig også byde på opkøb og sammenlægn<strong>in</strong>ger på europæisk plan.<br />
Derfor vil lønudvikl<strong>in</strong>gen i andre lande påvirke f<strong>in</strong>anssektoren og arbejdsmarkedet i Danmark.<br />
Men vi hverken kan eller skal konkurrere på lønnen. Det er vores uddannelsesniveau og kompetencer,<br />
der er vores konkurrenceparametre. Og det gælder både for virksomheden og den<br />
enkelte medarbejder.<br />
De sidste 10-15 års udvikl<strong>in</strong>g i sektoren har betydet, at gennemsnitsalderen blandt medarbejderne<br />
er relativt høj. Det er der flere grunde til. Siden slutn<strong>in</strong>gen af 80’erne er antallet af elever<br />
i penge<strong>in</strong>stitutterne faldet fra godt og vel 4000 til præcis 618 i 2004. Samtidig har antallet<br />
af medarbejdere været faldende og er nu stagneret. Med andre ord er det i høj grad medarbejdere,<br />
der har været ansat i virksomhederne i mange år, der skal bære sektoren <strong>in</strong>d i de nye<br />
tider, hvor virksomhederne skal operere på et meget omskifteligt og konkurrencepræget globalt<br />
marked.<br />
Det eneste svar på, hvordan man skal klare udfordr<strong>in</strong>gerne, er uddannelse og kompetenceudvikl<strong>in</strong>g.<br />
Retten til at uddanne sig og få nye kompetencer var derfor et vigtigt element i de netop<br />
afsluttede overenskomstforhandl<strong>in</strong>ger. Og på dét punkt stod vi og arbejdsgiverne ikke langt<br />
fra h<strong>in</strong>anden. Selv om vi har forskellige udgangspunkter, er vi enige om, at der skal uddannelse<br />
og kompetenceudvikl<strong>in</strong>g til.<br />
Men det er ikke nok, at mulighederne er der. De skal også bruges. Ansvaret er både arbejdsgiverens<br />
og den enkelte medarbejders. Og redskabet er, at der lægges en plan for uddannelse af<br />
hver enkelt medarbejder. Og netop den del er præciseret i den nye overenskomst.<br />
En uddannelsesplan kan give et helt nødvendigt overblik over, hvad den enkelte medarbejder<br />
selv vil og kan. Han eller hun skal tænke kompetenceudvikl<strong>in</strong>g i bred forstand og se sig selv som<br />
en medspiller i forhold til ny teknologi og nye organisations- eller samarbejdsformer i virksomheden<br />
eller alternativt sikre sig de færdigheder, der gør det muligt at skifte job eller arbejdsplads.<br />
Mulighederne er der. Og arbejdsgiveren skal stille dem til rådighed. Men den enkelte skal også<br />
være aktiv og opsøgende og selv, eventuelt med hjælp fra tillidsmanden, komme med forslag<br />
til en uddannelsesplan. På den måde er vejen åben for <strong>in</strong>dflydelse på egen fremtid.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 7
OK2005<br />
Af Elisabeth Teisen<br />
Foto:Magnesium<br />
8 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Fleksible arbejdstider på prøve<br />
Større frihed, større tilfredshed og måske endda større effektivitet kan ifølge formand for Jyske<br />
<strong>Bank</strong>s Personale Kreds, Haggai Kunisch, blive resultatet, hvis virksomheder og medarbejdere tør<br />
bruge overenskomstens nye muligheder for fleksibilitet
Vil du koncentrere dit ugentlige arbejde på fire dage. Vil du i<br />
nogle uger gå kl. 15, og vil du i andre vente med at komme til<br />
kl. 10, så er der en chance for at gøre det, hvis d<strong>in</strong> virksomhed<br />
og den faglige repræsentant kan blive enige om at <strong>in</strong>dgå en<br />
lokalaftale om <strong>in</strong>dividuel fleksibel arbejdstid.<br />
Større sammenhæng mellem arbejdsliv og fritid var et<br />
stort ønske fra mange medlemmer op til overenskomstforhandl<strong>in</strong>gerne,<br />
og med det nye protokollat, der blev vedtaget<br />
ved forhandl<strong>in</strong>gerne om næste års overenskomst, er der mulighed<br />
for at eksperimentere med ordn<strong>in</strong>ger, der tilgodeser<br />
den enkeltes behov for selv at tilrettelægge s<strong>in</strong> arbejdstid.<br />
Protokollatet om <strong>in</strong>dividuel fleksibel arbejdstid lægger op<br />
til, at der frem til næste overenskomstforhandl<strong>in</strong>g eksperimenteres<br />
med nye modeller for arbejdstid. I løbet af foråret<br />
2007 skal brugen af bestemmelserne evalueres.<br />
Aftale med chefen<br />
Forudsætn<strong>in</strong>gen for, at den enkelte medarbejder kan få større<br />
<strong>in</strong>dflydelse på s<strong>in</strong> arbejdstid, er, at virksomheden og den faglige<br />
repræsentant <strong>in</strong>d<strong>går</strong> en aftale om det. Aftalen kan enten<br />
gælde hele eller en del af virksomheden. Når den er på plads,<br />
kan den enkelte medarbejder <strong>in</strong>dgå en aftale med s<strong>in</strong> chef, og<br />
det sker alene på medarbejderens <strong>in</strong>itiativ.<br />
Til gengæld for den <strong>in</strong>dividuelle <strong>in</strong>dflydelse på arbejdstiden<br />
udbetales der ikke genetillæg for arbejde mellem kl. 7 og 18<br />
på hverdage, og genetillæggene på hverdage mellem kl. 18 og<br />
7 samt i weekender og på helligdage bliver lidt lavere, end de<br />
er nu.<br />
Rammen for aftalen er, at afdel<strong>in</strong>gens opgaver skal løses<br />
fornuftigt. Forudsætn<strong>in</strong>gen er, at det er et fælles ansvar, og<br />
grundlaget er frihed under ansvar. Kunder skal betjenes og<br />
rådgives, og back-up-funktioner skal varetages.<br />
Når alt det er på plads, <strong>in</strong>dgås der en aftale, så arbejdstiden<br />
er kendt m<strong>in</strong>dst fire uger forud. Den enkelte medarbejder kan<br />
opsige aftalen med én måneds varsel, mens lokalaftalen kan<br />
opsiges med tre måneders varsel.<br />
Paragraffer slippes fri<br />
”Det er en rigtig god aftale med fantastiske muligheder, som<br />
jeg håber vil blive brugt i stort omfang. Den kræver, at den enkelte<br />
gør op med sig selv, hvordan man vil arbejde, afhængigt<br />
af hvilken livssituation man er i. Hvis man tør, kan den give et<br />
helt andet flow i arbejdsdagen til glæde for alle medarbejdere.<br />
Åbn<strong>in</strong>gstiden lægger selvfølgelig nogle rammer, og måske<br />
kan det blive et problem i små afdel<strong>in</strong>ger med 6-8 medarbejdere<br />
at få de <strong>in</strong>dividuelle ønsker til at gå op, men det skal ikke<br />
afholde nogle fra at gøre forsøget”, siger Haggai Kunisch, formand<br />
for Jyske <strong>Bank</strong>s Personale Kreds.<br />
”Aftalen kan give større frihed, større tilfredshed og måske<br />
endda større effektivitet, fordi folk bliver gladere for deres arbejde,<br />
jo mere deres <strong>in</strong>dividuelle behov tilgodeses.”<br />
Det synspunkt bakker Knud Nørbo, områdedirektør for<br />
koncern HR i Jyske <strong>Bank</strong>, 100 procent op om.<br />
”Protokollatet er et rigtigt skridt væk fra den filosofi, der<br />
prægede overenskomster i fortiden: ”One size fits all”, og hvor<br />
det var ”bogen”, man først slog op i, når noget skulle afgøres.<br />
Nu skal man gøre det, der er mest fornuftigt for den enkelte<br />
og for virksomheden, og det kan kun give større frihed,<br />
fleksibilitet og arbejdsglæde.<br />
Nogle gange kan konkrete forhold i afdel<strong>in</strong>gen måske gøre<br />
det vanskeligt at imødekomme alle behov, og andre gange vil<br />
medarbejderen måske ikke være med, men det bliver ikke<br />
paragrafferne, vi slår h<strong>in</strong>anden i hovedet med og som b<strong>in</strong>der<br />
vores hænder”, siger Knud Nørbo. ■<br />
Rammer for <strong>in</strong>dividuelle arbejdstider<br />
Den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid er 37 timer<br />
(36 for it-medarbejdere)<br />
Beregn<strong>in</strong>g over max. 26 uger<br />
Ugentlig 2 til 6 arbejdsdage og max 48 timer<br />
Arbejdsdag på m<strong>in</strong>dst 4 og højst 12 timer<br />
Gælder for hele eller dele af virksomheden<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 9
Arbejde og familie<br />
10 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Familien Bresson A/S<br />
Familien Bresson består af fem sprællevende børn mellem 4 og 13 år og to voksne, som<br />
arbejder fuldtid. Forældrene Bo og Lene Rikke mener selv, at de har masser af tid både til familie<br />
og arbejde. De har fået balance, fordi de har struktureret familien ligesom en virksomhed<br />
Af Lizette Ottensten, freelancejournalist<br />
Foto: Scanpix<br />
En ganske alm<strong>in</strong>delig mandag morgen hjemme hos familien<br />
Bresson i Brædstrup sidder familien bænket i køkkenet med<br />
havregryn, mælk og juice, når klokken er halv syv om morgenen.<br />
Og man kan ikke vælge at sove længere og børste tænderne<br />
med et æble på vej til skole. For når familien er sammen,<br />
er der mødepligt – ligesom der er på arbejde eller i skolen. Det<br />
er del af deres familiestrategi, som også <strong>in</strong>ddeler familiens timer<br />
i familietid, arbejdstid og <strong>in</strong>dividuel tid.<br />
“Familiestrategien er det dialogværktøj, vi bruger til at tale<br />
struktureret sammen om den familie, vi har”, forklarer Bo Bresson,<br />
og hvis man ikke lytter helt koncentreret, tror man, at han<br />
taler om en arbejdsplads. For familien kører som en virksomhed,<br />
hvor medlemmerne sammen har arbejdet sig frem til mission,<br />
værdier, vision og målsætn<strong>in</strong>g, som de lever efter.<br />
”Det er virkelig en måde at styrke familieforholdet på, når<br />
man har en fælles opfattelse af, hvad man vil med h<strong>in</strong>anden.<br />
Rigtig mange får en familie og aner ikke, hvad de vil med den.<br />
Hvis jeg overhovedet skulle anbefale andre familier kun at<br />
gøre én t<strong>in</strong>g, var det at formulere et mission-statement for<br />
familien. Ud over at skabe sammenhold hjælper det kraftigt til,<br />
Arbejde • Familie • Fritid • Selvudvikl<strong>in</strong>g<br />
at man får prioriteret, hvad man bruger s<strong>in</strong> tid på her i tilværelsen.”<br />
På et tidspunkt for cirka fire år siden spurgte forældrene<br />
deres børn, hvad deres mission-statement skulle være.<br />
”Det fik vi ikke meget ud af”, siger han med et smil.<br />
”Men da vi bad dem om at tegne, hvordan de syntes, familien<br />
skulle være, kom der gang i snakken. Så ville de både tegne<br />
og fortælle og havde en men<strong>in</strong>g om det. Faktisk sagde vores<br />
datter på ni på et tidspunkt, at med de værdier vi havde,<br />
var m<strong>in</strong> adfærd ikke passende. Så det giver også mig mulighed<br />
for at udvikle mig i rollen som far!”<br />
Dagmoduler<br />
Familien, som tæller mor Lene Rikke, far Bo og de fem børn i<br />
alderen 4 til 13 år, skal have tid til at starte dagen roligt med<br />
at nå at sidde sammen tre kvarter og spise deres havregryn,<br />
smøre madpakker og snakke om, hvad dagen br<strong>in</strong>ger.<br />
”Hvis vi er pressede i tid lige fra morgenstunden, møder<br />
børnene stressede op i skole og er ikke i stand til at modtage<br />
undervisn<strong>in</strong>g den første time. Og i virkeligheden er det jo lige<br />
Kan det overhovedet lade sig gøre at få balance imellem de <strong>in</strong>gredienser, vi gerne vil have i vores ”livret”. På arbejde har vi travlt,<br />
men har hele tiden en deadl<strong>in</strong>e hængende, fordi familien kalder i den anden ende. Når vi er sammen med familien, er der 1000<br />
praktiske t<strong>in</strong>g, og den dårlige samvittighed lurer hele tiden, fordi vi tænker på det arbejde, vi skal have gjort færdig. Men er det muligt<br />
at organisere sit liv anderledes? Tænketanke, familielaboratorier, konsulenter og coaches melder sig på markedet for at hjælpe os<br />
L<strong>in</strong>ks:<br />
+ + + ?<br />
=<br />
www.cbaf.dk - www.familylab.dk
hæsligt, om man skal stå op klokken seks eller halv syv, så det<br />
er bare med at komme op”, siger Bo Bresson.<br />
Den næste lille time <strong>går</strong> med at aflevere børn i skole og<br />
børnehave, men når klokken er otte, sidder han og hans hustru<br />
ved hver deres skrivebord og <strong>går</strong> i gang med formiddagens<br />
arbejdsmodul på tre en halv time, hvis han arbejder hjemme<br />
den dag. Midt på dagen bruger han en time på at være offl<strong>in</strong>e.<br />
”Jeg læser en bog eller laver noget andet, jeg har lyst til, og<br />
bagefter kan jeg bedre koncentrere mig om næste arbejdsmodul.”<br />
Bo Bresson har tre jobs, forklarer han. Han er først og<br />
fremmest far, dernæst er han management-konsulent og endelig<br />
familiestrateg i sit eget firma FamilyLab, som arbejder<br />
med at hjælpe familier og virksomheder med at skabe balance<br />
mellem familie og arbejdsliv. Værktøjerne er de samme, som<br />
han bruger i s<strong>in</strong> egen familie.<br />
Man behøver ikke at vælge imellem arbejde og familie, man<br />
kan godt få det til at fungere f<strong>in</strong>t, selvom man vil have både<br />
og, påstår Bo Bresson. Men det kræver en holdn<strong>in</strong>gsændr<strong>in</strong>g,<br />
så virksomhederne ser familien som et aktiv i stedet for som<br />
nogen, der bare er til besvær.<br />
Aftenmoduler<br />
Bos arbejdsdag slutter ved firetiden og næste modul på en<br />
time er <strong>in</strong>dividuel tid.<br />
”Det vil sige, at jeg kan vælge, om jeg vil arbejde videre,<br />
hvis jeg ikke er blevet færdig. Det kan også være, jeg vil løbe<br />
en tur, eller måske skal jeg hente børn.”<br />
Fra klokken 17 til 20 er der familietid igen. Nu står den på<br />
madlavn<strong>in</strong>g, lektielæsn<strong>in</strong>g, putn<strong>in</strong>g osv.<br />
Familien kører som en<br />
virksomhed, hvor medlemmerne<br />
lever efter<br />
værdier og målsætn<strong>in</strong>ger.<br />
Modelfoto<br />
Og som regel har Bo et par timers arbejdstid igen om aftenen,<br />
hvor han kan arbejde uforstyrret.<br />
Også Bo og Lene Rikkes parforhold er lagt <strong>in</strong>d i et modul.<br />
”Vi kalder vores onsdag formiddag dig-og-mig tid, hvor vi<br />
har h<strong>in</strong>anden på programmet. Selvfølgelig er vi sammen flere<br />
timer <strong>in</strong>d imellem, fordi vi bor sammen: Men det er godt at<br />
have et fast tidspunkt, som er øremærket til h<strong>in</strong>anden”, fortæller<br />
han.<br />
Balance<br />
Når familien <strong>in</strong>ddeler tiden så firkantet i moduler, oplever de at<br />
få en bedre balance mellem de forskellige <strong>in</strong>gredienser i livet.<br />
”Det er vigtigt, at vi sørger for ikke at blande t<strong>in</strong>gene sammen,<br />
for så er vi ikke helhjertet nogen steder. Når vi er sammen<br />
med familien, skal vi ikke hele tiden tjekke mails eller tale<br />
i mobiltelefon. Og en aftale med familien er lige så vigtig som<br />
en aftale med en forretn<strong>in</strong>gsforb<strong>in</strong>delse”, siger han.<br />
Han mener ikke, at de er privilegerede i forhold til andre,<br />
fordi de arbejder hjemmefra.<br />
”I virkeligheden er det nemmere at skille arbejdsliv og familieliv,<br />
når man arbejder uden for hjemmet.”<br />
Derfor skal man heller ikke tro, at fleksibilitet er svaret på<br />
alle problemer, siger Bo Bresson:<br />
”Fleksibilitet giver de fleste mennesker en øget ubalance,<br />
hvis den ikke <strong>går</strong> begge veje. I virkeligheden begynder medarbejderne<br />
at arbejde mere, hvis ikke virksomheden sammen<br />
med fleksibiliteten også giver noget træn<strong>in</strong>g i, hvordan de<br />
håndterer den. For eksempel ved at lave et tidsbudget, lige<br />
som vi gør, så vi kan skille arbejdsliv og familieliv ad ”. ■<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 11
Arbejde og familie<br />
12 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Husk lige mennesket<br />
Hvis vi skal have balance i vores liv, skal vi blive meget dygtigere til at foretage nogle valg<br />
og fravalg, mener direktør i SEB <strong>Bank</strong> Jørgen Madsen<br />
Hvis vi vil have balance i vores liv kræver det en knivskarp <strong>in</strong>dsats<br />
af os, mener direktør i SEB <strong>Bank</strong>, Jørgen Madsen, som er<br />
et af medlemmerne i den nye tænketank for balance mellem<br />
arbejdsliv og familieliv.<br />
”Vi skal være villige til virkelig at mærke efter, hvad det er,<br />
vi gerne vil med vores liv. Vi skal gøre os vores ambitioner klare<br />
og træffe nogle valg og fravalg på det grundlag. Ifølge tidens<br />
normer tror vi, at vi skal have en karriere, en familie med<br />
mange børn og kvalitetstid og være eventyrere i fritiden for at<br />
være vellykkede. Men vi glemmer at se på, om ønskerne harmonerer<br />
med de 24 timer, der er i døgnet.”<br />
Det er først og fremmest den enkelte medarbejder, som må<br />
træffe s<strong>in</strong>e valg, men derefter bør arbejdspladsen være med til<br />
at skabe de skræddersyede bet<strong>in</strong>gelser for den enkelte.<br />
”Man kan ikke ønske sig en meget krævende still<strong>in</strong>g med<br />
stort ansvar og høj gage og samtidig arbejde på nedsat tid.<br />
Der skal være overensstemmelse, men jeg tror på, at en virksomhed,<br />
som tilgodeser den enkeltes behov for balance, vil<br />
være en arbejdsplads, som kan tiltrække de gode medarbejdere”,<br />
siger Jørgen Madsen.<br />
Utryghed<br />
”For mig handler det som leder om at have respekt for den enkelte<br />
medarbejder og om at sætte mig <strong>in</strong>d i vedkommendes<br />
situation. Medarbejdere har i perioder brug for m<strong>in</strong>dre pres eller<br />
større fleksibilitet – af personlige eller private årsager. Hvis<br />
man som arbejdsplads kan acceptere det, så vil man i mange<br />
tilfælde opleve en medarbejder, som kommer tilbage med fuld<br />
energi, og som et endnu større aktiv for virksomheden”, siger<br />
Jørgen Madsen.<br />
”Den f<strong>in</strong>ansielle sektor er kendetegnet ved, at man bruger<br />
mange ressourcer på at videreudvikle medarbejderne fagligt.<br />
Men man må ikke glemme mennesket, og hvis man brugte en<br />
halv eller en hel dag af den faglige tid til den personlige, menneskelige<br />
del, giver det dobbelt effekt. Det er godt anvendt<br />
tid. Det handler om at skabe størst mulig trivsel for den enkelte.<br />
Og vi har rent faktisk analyser, der viser, at høj medarbejdertilfredshed,<br />
giver høj kundetilfredshed, som skaber bedre<br />
lønsomhed. Jeg tror, at det at forsøge at hjælpe medarbejderne<br />
til balance skaber stor medarbejdertilfredshed”, mener Jørgen<br />
Madsen. ■
Af Lizette Ottensten<br />
Lad virksomheden betale<br />
Det er godt for bundl<strong>in</strong>ien i virksomheden, når medarbejderne oplever balance melem arbejdsliv<br />
og andet liv. Virksomheden, hvor medarbejderne bukker under for stress, må betale for behandl<strong>in</strong>gen.<br />
Det mener den nye tænketank CBAF - Center for Balance mellem arbejdsliv og familieliv<br />
Hver gang en virksomhed afleverer en udbrændt medarbejder<br />
til sundheds- og socialsystemet, skal den betale en afgift til<br />
staten. Det mener den nye tænketank CBAF – Center for Balance<br />
mellem arbejdsliv og familieliv.<br />
”Vi har i dag en kæmpe viden om arbejdsrelateret stress, så<br />
der er <strong>in</strong>gen acceptabel grund til, at så mange <strong>går</strong> ned med<br />
stress i Danmark, og at der er nogle virksomheder, hvor den<br />
ene medarbejder efter den anden bukker under for stress. I<br />
øjeblikket koster det samfundet 27 mia. kroner om året, samtidig<br />
med at arbejdsstyrken slides ned. Det kan ikke være men<strong>in</strong>gen.<br />
Derfor mener vi, at den enkelte virksomhed må betale<br />
udgiften til behandl<strong>in</strong>g og tabt arbejdsfortjeneste”.<br />
Det siger Helle Rosdahl, som sidste år tog <strong>in</strong>itiativ til CBAF<br />
for at skabe debat om sammenhængen mellem arbejdsliv og<br />
familieliv. Nu har tænketanken lavet en tyk rapport med anbefal<strong>in</strong>ger<br />
til, hvordan vi får balance.<br />
”Tænketanken bygger på, at vores velfærdssamfund skal<br />
sikres og udvikles. Det kan det kun, hvis vi passer på vores<br />
menneskelige ressourcer. Vi ved alle sammen, at det kan være<br />
svært at få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen. Men<br />
balancen ændrer sig ikke, før vi ændrer holdn<strong>in</strong>ger. Reger<strong>in</strong>gen,<br />
politikerne og organisationerne skal tage still<strong>in</strong>g til, hvad<br />
ny lovgivn<strong>in</strong>g gør ved familien, og virksomhederne skal ændre<br />
deres forventn<strong>in</strong>ger til, hvordan og hvor meget medarbejderne<br />
skal arbejde”.<br />
Gamle normer<br />
Vores normer og regler bygger stadig på <strong>in</strong>dustrisamfundet,<br />
hvor mor og far skulle være på arbejdspladsen, men vi er på<br />
vej mod et videns- og netværkssamfund, hvor der er større<br />
muligheder for at tilpasse arbejdsliv til familieliv. Men arbejdslivet<br />
har enorme forventn<strong>in</strong>ger og krav til den enkelte.<br />
Skævheden betyder, at det <strong>går</strong> ud over familien og ikke<br />
m<strong>in</strong>dst børnene, men det <strong>går</strong> i sidste ende også ud over virksomhederne<br />
på grund af manglende trivsel og arbejdsrelateret<br />
stress. Og når det rammer så mange, må politikerne tage<br />
hånd om problemet.<br />
”Der skal være plads til familien, og det skal være muligt at<br />
forlade s<strong>in</strong> arbejdsplads uden at blive set skævt til, fordi man<br />
<strong>går</strong> til tiden. Det handler selvfølgelig om regler, arbejdstider<br />
etc., men det handler i lige så høj grad om virksomhedskultur.<br />
Man kunne forestille sig, at der står i virksomhedernes værdier,<br />
at der skal være plads til familien, at man får et antal dage<br />
om året til at være aktiv i lokalsamfundet eller andet. Og man<br />
kunne forestille sig, at man efterlever værdierne, sådan at lederen<br />
<strong>går</strong> <strong>in</strong>d og smider medarbejderen hjem, hvis han bliver<br />
for længe.”<br />
Godt for bundl<strong>in</strong>ien<br />
Og der er <strong>in</strong>gen undskyldn<strong>in</strong>g for ikke at gå i gang med at løse<br />
opgaven, mener Helle Rosdahl.<br />
”Faktisk er det godt for bundl<strong>in</strong>ien i virksomheden, når<br />
medarbejderne er mere i balance. De har ikke nær så mange<br />
sygedage, og de vil være mere motiverede for arbejdet, hvis<br />
familien også bliver respekteret, viser undersøgelser.”<br />
Tænketanken mener, det er vigtigt, at man bevarer grænsen<br />
mellem arbejde og familie.<br />
”Man bliver frygtelig sårbar, hvis man er så bundet til s<strong>in</strong><br />
arbejdsplads, at hele livet skal ændres, hvis man ikke er der<br />
længere. Hvis arbejdspladsen sørger for madlavn<strong>in</strong>g og vask af<br />
tøj. Hvis det er der, man har s<strong>in</strong>e venner og s<strong>in</strong>e sportsaktiviteter.<br />
Og hvis arbejdspladsen tilbyder sexologisk rådgivn<strong>in</strong>g og<br />
parterapi, fordi jobbet slider på parforholdet.” ■<br />
FAKTA<br />
• Danmark er nummer to i Europa i skilsmisser. Cirka<br />
15.000 bliver skilt hvert år, hvilket er 2,8 pct. skilsmisse<br />
pr. 1000 <strong>in</strong>dbygger<br />
• Over 50 pct. af de børn, der <strong>in</strong>dlægges på Glostrup,<br />
Skejby samt Ålborgs børneafdel<strong>in</strong>ger kommer der, fordi<br />
de har stress på grund af omsorgssvigt<br />
• 1/3 af al sygefraværet skyldes stress. Det koster<br />
samfundet 27 mia. kr. om året<br />
• Stressede medarbejdere er i gennemsnit 62 pct. mere<br />
syge end andre medarbejdere.<br />
• Stress er mest udbredt hos 25-44 årige<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 13
Læserbreve<br />
14 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Deltag i debatten<br />
Vi er glade for at få debat<strong>in</strong>dlæg. Kommentarer<br />
til artikler eller til F<strong>in</strong>ansforbundet skaber liv og<br />
dialog. Vi tillader os at forkorte <strong>in</strong>dlæg til passende<br />
størrelse. Hvis du har en men<strong>in</strong>g, så skriv eller<br />
mail til redaktionen, cr@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
F<strong>in</strong>ans markedsfører <strong>Nordea</strong><br />
Som trofast læser af F<strong>in</strong>ans er jeg efterhånden ved at<br />
være temmelig irriteret over den markedsfør<strong>in</strong>g, der<br />
har været af <strong>Nordea</strong> i de sidste mange numre.<br />
Jeg får den tanke, at bladet efterhånden er ved at<br />
ligne <strong>Nordea</strong>s <strong>in</strong>terne personaleblad, hvor alt, hvad<br />
der skrives om koncernen, er fryd og gammen.<br />
Jeg tror ikke, at det billede, der er tegnet af <strong>Nordea</strong><br />
i de seneste numre af F<strong>in</strong>ans, er et billede, der er<br />
mange af <strong>Nordea</strong>s ansatte, der kan genkende. Hverdagen<br />
for de fleste af <strong>Nordea</strong>s ansatte er, at man må<br />
acceptere, at der ikke er nogen sikkerhed for, at man<br />
har et job, når man møder om morgenen, da stadige<br />
organisationsændr<strong>in</strong>ger og manglende målfastsættelse<br />
gør hverdagen usikker. Der bliver færre og færre<br />
medarbejdere til en stigende arbejdsbyrde, danske<br />
job flyttes uden varsel til F<strong>in</strong>land, vitale funktioner<br />
outsources, fordi der er et krav om besparelse på<br />
personaleomkostn<strong>in</strong>gerne, osv.<br />
HR-afdel<strong>in</strong>gen fremstår som stedet, hvor alt fungerer<br />
til medarbejdernes bedste. Sandheden et, at<br />
det ofte kun er de ”problemfyldte” medarbejdere, der<br />
har kontakt med HR, når de skal have en advarsel eller<br />
lignende, og langt de fleste af de øvrige medarbejdere<br />
ved ikke, hvem der er deres HR-Partner, eller<br />
hvad HR kan gøre for dem. Jeg vil tro, det samme<br />
gælder for mange af de andre banker.<br />
Jeg efterlyser derfor et langt mere visionært fagblad.<br />
Hvad er det, F<strong>in</strong>ansforbundet kæmper for? Er<br />
forbundet klar over, hvilken virkelighed der er for de<br />
bankuddannede i sektoren? Hvordan arbejder F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
sammen med andre forbund på tværs af<br />
landegrænserne? Vis os medlemmer, at det er pengene<br />
værd at være medlem. Det er der hårdt brug for<br />
i en sektor, hvor solidaritet er blevet et fy-ord, og<br />
hvor akademikere besætter flere og flere spændende<br />
job for næsen af brancheuddannede praktikere.<br />
Venlig hilsen<br />
B. Christensen<br />
www.f<strong>in</strong>ansjob.dk<br />
Jeg har fået nyt job!<br />
og nye dejlige kolleger...<br />
Skal der også ske noget i dit liv?<br />
Så klik <strong>in</strong>d på www.f<strong>in</strong>ansjob.dk og<br />
f<strong>in</strong>d den jobannonce, der passer til<br />
netop d<strong>in</strong>e karriereønsker.<br />
Som medlem af F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
får du via www.f<strong>in</strong>ansjob.dk et<br />
hurtigt overblik over jobmarkedet i<br />
den f<strong>in</strong>ansielle sektor.
Læserbreve<br />
14 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Deltag i debatten<br />
Vi er glade for at få debat<strong>in</strong>dlæg. Kommentarer<br />
til artikler eller til F<strong>in</strong>ansforbundet skaber liv og<br />
dialog. Vi tillader os at forkorte <strong>in</strong>dlæg til passende<br />
størrelse. Hvis du har en men<strong>in</strong>g, så skriv eller<br />
mail til redaktionen, cr@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
F<strong>in</strong>ans markedsfører <strong>Nordea</strong><br />
Som trofast læser af F<strong>in</strong>ans er jeg efterhånden ved at<br />
være temmelig irriteret over den markedsfør<strong>in</strong>g, der<br />
har været af <strong>Nordea</strong> i de sidste mange numre.<br />
Jeg får den tanke, at bladet efterhånden er ved at<br />
ligne <strong>Nordea</strong>s <strong>in</strong>terne personaleblad, hvor alt, hvad<br />
der skrives om koncernen, er fryd og gammen.<br />
Jeg tror ikke, at det billede, der er tegnet af <strong>Nordea</strong><br />
i de seneste numre af F<strong>in</strong>ans, er et billede, der er<br />
mange af <strong>Nordea</strong>s ansatte, der kan genkende. Hverdagen<br />
for de fleste af <strong>Nordea</strong>s ansatte er, at man må<br />
acceptere, at der ikke er nogen sikkerhed for, at man<br />
har et job, når man møder om morgenen, da stadige<br />
organisationsændr<strong>in</strong>ger og manglende målfastsættelse<br />
gør hverdagen usikker. Der bliver færre og færre<br />
medarbejdere til en stigende arbejdsbyrde, danske<br />
job flyttes uden varsel til F<strong>in</strong>land, vitale funktioner<br />
outsources, fordi der er et krav om besparelse på<br />
personaleomkostn<strong>in</strong>gerne, osv.<br />
HR-afdel<strong>in</strong>gen fremstår som stedet, hvor alt fungerer<br />
til medarbejdernes bedste. Sandheden et, at<br />
det ofte kun er de ”problemfyldte” medarbejdere, der<br />
har kontakt med HR, når de skal have en advarsel eller<br />
lignende, og langt de fleste af de øvrige medarbejdere<br />
ved ikke, hvem der er deres HR-Partner, eller<br />
hvad HR kan gøre for dem. Jeg vil tro, det samme<br />
gælder for mange af de andre banker.<br />
Jeg efterlyser derfor et langt mere visionært fagblad.<br />
Hvad er det, F<strong>in</strong>ansforbundet kæmper for? Er<br />
forbundet klar over, hvilken virkelighed der er for de<br />
bankuddannede i sektoren? Hvordan arbejder F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
sammen med andre forbund på tværs af<br />
landegrænserne? Vis os medlemmer, at det er pengene<br />
værd at være medlem. Det er der hårdt brug for<br />
i en sektor, hvor solidaritet er blevet et fy-ord, og<br />
hvor akademikere besætter flere og flere spændende<br />
job for næsen af brancheuddannede praktikere.<br />
Venlig hilsen<br />
B. Christensen<br />
www.f<strong>in</strong>ansjob.dk<br />
Jeg har fået nyt job!<br />
og nye dejlige kolleger...<br />
Skal der også ske noget i dit liv?<br />
Så klik <strong>in</strong>d på www.f<strong>in</strong>ansjob.dk og<br />
f<strong>in</strong>d den jobannonce, der passer til<br />
netop d<strong>in</strong>e karriereønsker.<br />
Som medlem af F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
får du via www.f<strong>in</strong>ansjob.dk et<br />
hurtigt overblik over jobmarkedet i<br />
den f<strong>in</strong>ansielle sektor.
<strong>Bank</strong><strong>krig</strong><br />
16 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Danske <strong>Bank</strong> erklærer <strong>krig</strong><br />
mod små penge<strong>in</strong>stitutter<br />
Ofte lykkes det m<strong>in</strong>dre banker og sparekasser at fremstå som lokale penge<strong>in</strong>stitutter,<br />
selv om de åbner filialer langt fra deres hjembyer. Det f<strong>in</strong>der Danske <strong>Bank</strong> sig ikke<br />
længere i. Nu vil banken slå på, at den er mere lokal end opkoml<strong>in</strong>gene<br />
Af Henrik Stanek, freelancejournalist<br />
Foto: Magnesium<br />
Danske <strong>Bank</strong> vil af med sit tunge image som banken for velhavere<br />
og større virksomheder. En ny strategi skal få danskerne<br />
til at opfatte bankens 291 filialer som lokale penge<strong>in</strong>stitutter.<br />
Målet er at v<strong>in</strong>de kunder tilbage fra de mange m<strong>in</strong>dre banker<br />
og sparekasser, der har åbnet nye filialer i takt med, at<br />
Danske <strong>Bank</strong> og BG <strong>Bank</strong> har lukket over 150 af deres efter<br />
fusionen i 2001.<br />
”De små banker og sparekasser kalder sig lokale, men det<br />
er os, der er de lokale. Vi har for eksempel været i Århus i 130<br />
år. Det har Hadsten <strong>Bank</strong> ikke, selv om den kalder s<strong>in</strong> filial i byen<br />
for Aarhus Lokalbank”, siger Vagn Holm, nyudnævnt regionsdirektør<br />
for Danske <strong>Bank</strong> i Jylland Øst.<br />
Vagn Holm anerkender, at de små har haft succes med at<br />
markedsføre sig som lokale, når de har åbnet nye filialer langt<br />
fra hovedsædet.<br />
“De har været dygtige til at udnytte, at mange opfatter os<br />
som en bank for store og mellemstore virksomheder og for velstående<br />
kunder. Samtidig har de fået f<strong>in</strong>ansiel støtte til at udvide<br />
deres geografiske områder gennem salget af Totalkredit.<br />
Men de har også fået frit spil, fordi vi har været for dårlige<br />
til at fortælle, at vi er en lokal bank. Det nytter ikke, at vi selv<br />
opfatter os som lokal, hvis omverdenen har et andet syn på<br />
os“, siger Vagn Holm.<br />
Direktøren skal være synlig<br />
Danske <strong>Bank</strong> vil gøre noget ved sit renommé over hele landet.<br />
Selv fremhæver Vagn Holm, at 80 procent af medarbejderne i<br />
hans region har været i Danske <strong>Bank</strong> i mere end 16 år. De bor<br />
i området, de behersker tonen, de kender historien, og de tager<br />
del i livet i lokalsamfundet.
”Det er det bedste udtryk for, at Danske <strong>Bank</strong> er lokal. Derfor<br />
irriterer det vores medarbejdere, at en sparekasse fra en anden<br />
by bliver opfattet som lokal tre måneder efter, at den har<br />
åbnet en filial henne om hjørnet.”<br />
Vagn Holm vil gerne have, at folk opfatter banken som det<br />
naturlige valg, fordi den <strong>in</strong>teresserer sig for det lokalsamfund,<br />
den er en del af.<br />
”Vi betragter os som den stærkeste bankkoncern i vores<br />
region, men vi skal gøre os selv mere synlige. Kunderne skal i<br />
højere grad se mig og andre chefer, herunder filialcheferne,<br />
optræde i den lokale presse og ved arrangementer i kultur- og<br />
foren<strong>in</strong>gslivet. Hvis vi for eksempel <strong>in</strong>viterer kunder til en<br />
forestill<strong>in</strong>g i Århus Musikhus, skal vi huske at fortælle, at vi<br />
sponsorer musikhuset.<br />
Bagdøren skal lukkes<br />
Det handler om at kapre kunder fra konkurrenterne, og her vil<br />
Danske <strong>Bank</strong> anlægge en mere aggressiv stil.<br />
”Vi vil vise, at vi gerne vil have nye kunder, og at vi laver<br />
forretn<strong>in</strong>ger med private og erhvervsdrivende på en måde, så<br />
de kan se en værdi i det”, siger Vagn Holm.<br />
Danske <strong>Bank</strong> kan ikke forh<strong>in</strong>dre konkurrenter i at åbne nye<br />
filialer, erkender han. Men banken vil gøre sit til, at de ikke får<br />
nye kunder.<br />
”Vi tiltrækker hele tiden nye kunder, men vi har glemt at<br />
lukke bagdøren, så vi mister også nogle. Vi får flere kunder,<br />
end vi mister, men forskellen er for lille, så vi skal have lukket<br />
den bagdør,” siger Vagn Holm.<br />
Ved årsskiftet justerede Danske <strong>Bank</strong> s<strong>in</strong> regionsstruktur til<br />
opgøret med de m<strong>in</strong>dre banker og sparekasser. <strong>Bank</strong>ens ni f<strong>in</strong>anscentre<br />
og ni regioner har nu hver deres enstrengede ledelse.<br />
Det giver en større samhørighed mellem eksperterne i<br />
f<strong>in</strong>anscentrene og filialerne i regionen. Samtidig er der lagt<br />
flere kompetencer ud i regionerne fra centralt hold, blandt andet<br />
f<strong>in</strong>ansbord og kreditvurder<strong>in</strong>g.<br />
”Hvis en medarbejder i Silkeborg skal rådgive en kunde med<br />
et særligt behov, behøver han ikke længere søge råd og vejledn<strong>in</strong>g<br />
i København. Nu r<strong>in</strong>ger han til en kollega i f<strong>in</strong>anscentret<br />
i Århus, som kender det østjyske islæt. Det oplever rådgiveren<br />
i Silkeborg som nærvær, og det skulle gerne smitte af på kunden,<br />
at rådgiveren i højere grad er med i beslutn<strong>in</strong>gerne”, siger<br />
Vagn Holm.<br />
<strong>Bank</strong>en vil også ændre kurs over for medarbejderne.<br />
”Tidligere skulle man til København eller måske til udlandet<br />
for at gøre karriere i banken. I dag vil vi også motivere medarbejderne<br />
til at gøre karriere i lokalområdet. Vi vil gøre det attraktivt<br />
at være geografisk loyal. Det er en styrke, at medarbejderne<br />
bliver boende, hvis de komb<strong>in</strong>erer det med empati<br />
for kunderne.” ■<br />
Filialer i Danske <strong>Bank</strong>/BG <strong>Bank</strong><br />
Ved fusionen pr. 1. januar<br />
2001:<br />
Danske <strong>Bank</strong>: 380 filialer<br />
BG <strong>Bank</strong>: 245 filialer<br />
I alt: 625 filialer<br />
Pr. 1. januar 2005:<br />
Danske <strong>Bank</strong>: 291 filialer<br />
BG <strong>Bank</strong>: 173 filialer<br />
I alt: 464 filialer<br />
Medlemmer af Lokale Penge<strong>in</strong>stitutter<br />
Filialer pr. 1. januar 2000: 720<br />
Filialer pr. 1. januar 2005: 786<br />
Antal medarbejdere<br />
pr. 1. januar 2000:<br />
6.884<br />
Antal medarbejdere<br />
pr. 1. januar 2005:<br />
8.400<br />
Udvalgte eksempler på antal<br />
filialer i lokale penge<strong>in</strong>stitutter<br />
Sparbank Vest, Skive<br />
<br />
Spar<strong>Bank</strong> Vest i Skive<br />
Filialer uden for Skive<br />
pr. 1. januar 2000:<br />
Breum<br />
Durup<br />
Esbjerg<br />
Glyngøre<br />
Haderup<br />
Haderslev<br />
Hald<br />
Herrup<br />
Hern<strong>in</strong>g<br />
Holstebro<br />
Højslev<br />
Jebjerg<br />
Kold<strong>in</strong>g<br />
København<br />
Oddense<br />
Risskov<br />
Roslev<br />
Rødd<strong>in</strong>g<br />
Stoholm<br />
Vejle<br />
V<strong>in</strong>derup<br />
Aalborg<br />
Århus<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 17
<strong>Bank</strong><strong>krig</strong><br />
Af Henrik Stanek, freelancejournalist<br />
Foto: Mart<strong>in</strong> Dam Kristensen<br />
18 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Sådan er vi i lokalmiljøet<br />
Krigserklær<strong>in</strong>g giver ikke små banker søvnløse nætter.<br />
Det er nemlig op til kunderne at afgøre, om en bank er lokal,<br />
siger formanden for Lokale Penge<strong>in</strong>stitutter
Krigserklær<strong>in</strong>gen fra Danske <strong>Bank</strong> har endnu ikke været drøftet<br />
i bestyrelsen i Lokale Penge<strong>in</strong>stitutter. Men udsigten til<br />
skærpet konkurrence får ikke formanden, Jacob Leth, til at ligge<br />
søvnløs om natten.<br />
”Ledelsen kan ikke sidde i førerbunkeren og beslutte, at nu<br />
skal Danske <strong>Bank</strong> være lokal. Det bliver man via den måde,<br />
medarbejderne agerer på, når de betjener kunderne, og når de<br />
møder dem uden for åbn<strong>in</strong>gstiden. Det handler også om at<br />
yde sponsorbidrag til alle mulige foren<strong>in</strong>ger. Mange t<strong>in</strong>g skal<br />
spille sammen, før folk opfatter dig som lokal, og hvis ikke de<br />
gør det, nytter det ikke noget, at du selv mener, du er lokal”,<br />
siger Jacob Leth, der til daglig er direktør i Sparekassen Kronjylland<br />
med hovedsæde i Randers.<br />
”At være rigtig lokal kræver, at folk opfatter dig som en del<br />
af lokalmiljøet. Jeg kan godt åbne en afdel<strong>in</strong>g i Odense, men<br />
jeg kan kun påstå, at jeg er en lokal bank i byen, hvis folk opfatter<br />
det sådan. Det gør de kun, hvis jeg lever mig <strong>in</strong>d i lokalmiljøet<br />
på en måde, så befolkn<strong>in</strong>gen opfatter, at jeg er i pagt<br />
med dem. Det præsterer nogle af vores medlemmer på ganske<br />
kort tid, selv om de åbner afdel<strong>in</strong>ger langt fra hovedsædet.<br />
Det er imponerende”, siger Jacob Leth.<br />
Det spiller også <strong>in</strong>d, at personalet kan beslutte lokalt. At de<br />
kan give kunden lov til at låne mange eller få penge.<br />
”Kunderne skal have tillid til deres bank. De skal føle, at de<br />
er et kendt ansigt blandt personalet. Og så skal beslutn<strong>in</strong>ger-<br />
<strong>Nordea</strong> åbner i Børkop<br />
Offensiven mod de m<strong>in</strong>dre penge<strong>in</strong>stitutter kan få<br />
Danske <strong>Bank</strong> til at åbne filialer i de kommende år. Så<br />
længe venter <strong>Nordea</strong> ikke. Om kort tid åbner Danmarks<br />
næststørste bank en filial i Børkop, og måske<br />
kommer der flere til senere på året.<br />
“Vi holder øje med, om der er steder rundt om i landet,<br />
hvor vi med fordel kan placere os, så vi kommer<br />
tættere på kunderne. Vi har et godt koncept med vores<br />
fordelsprogram for privatkunder og med vores rådgivn<strong>in</strong>g,<br />
salg og netbank. Men nogle steder mangler vi en<br />
fysisk placer<strong>in</strong>g“, siger Peter Schütze, <strong>Nordea</strong>s landechef<br />
for Danmark.<br />
<strong>Bank</strong>en er blandt andet tyndt besat på Vestfyn og i<br />
Nordjylland, men det betyder ikke nødvendigvis, at det<br />
er her, <strong>Nordea</strong> udvider.<br />
ne træffes i et rimeligt tempo. Det har vi haft succes med i de<br />
små penge<strong>in</strong>stitutter. Vi er nok også m<strong>in</strong>dre kritiske over for<br />
lokale projekter, fordi vi ved, at de fremmer den lokale beskæftigelse.”<br />
Alt hvad Jacob Leth siger, er nøjagtig det, Danske <strong>Bank</strong> vil<br />
slå på, når den fremover markedsfører s<strong>in</strong>e filialer som lokale<br />
penge<strong>in</strong>stitutter. En strategi, som Jacob Leth bedømmer som<br />
fornuftig. Han tror bare, det tager rigtig lang tid, før den slår<br />
igennem.<br />
”Danske <strong>Bank</strong> har nedlagt mange filialer i de senere år, og<br />
medarbejderne har været igennem flere fyr<strong>in</strong>gsrunder. Folk<br />
kan godt huske, hvordan det er at blive tvunget over i en ny<br />
afdel<strong>in</strong>g, fordi den gamle er lukket. De husker også, hvordan<br />
det er, når deres rådgiver pludselig ikke er i banken mere.<br />
Vi har evnet at give dem tryghed, for hos os møder de det<br />
samme personale hver gang. Tryghed og stabilitet er væsentlige<br />
faktorer, som det tager tid at etablere, men når man først<br />
har vist, at man kan, så er kunderne også loyale”, siger Jacob<br />
Leth.<br />
Med den v<strong>in</strong>d m<strong>in</strong>dre banker og sparekasser har haft i sejlene<br />
de seneste ti år, kan formanden for Lokale Penge<strong>in</strong>stitutter<br />
ikke forestille sig andet, end at de fortsætter med at udvide<br />
nettet af filialer og ansætter flere medarbejdere. Men<br />
hvor mange afdel<strong>in</strong>ger der er plads til i Danmark, har Jacob<br />
Leth ikke noget bud på. ■<br />
“Med Børkop begynder vi et sted, hvor vi har flere filialer<br />
i nærheden. Men vi har kunder i byen, og der er et<br />
godt potentiale for at få flere. Selv om der kun skal sidde<br />
tre-fire mand i filialen, plejer jeg at sige, at den<br />
kommer til at bestå af 15 medarbejdere, fordi vi har<br />
specialister i blandt andet pension og boliger i Vejle og<br />
Kold<strong>in</strong>g“, siger Peter Schütze.<br />
Selv om <strong>Nordea</strong> åbner nye filialer, <strong>går</strong> banken ikke<br />
målrettet efter at konkurrere om kunderne med de<br />
små banker og sparekasser.<br />
“Kunderne tænker ikke over, om banken er stor eller<br />
lille. De ser på, om de får en god betjen<strong>in</strong>g, og det<br />
kræver, at vi er tæt på dem", siger landechefen.<br />
I dag har <strong>Nordea</strong> 342 filialer. Det er 23 færre end<br />
ved <strong>in</strong>dgangen til 2000.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 19
Salg og rådgivn<strong>in</strong>g<br />
Af Elisabeth Teisen<br />
Illustration: Morten Voigt<br />
20 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
En rådgivers død<br />
Ni ud af ti bankrådgivere undlader at fortælle kunderne, at banken bruger<br />
salgskonkurrencer til at fremme salget. Det viser et forskn<strong>in</strong>gsprojekt af lektor<br />
Henrik Juul, Handelshøjskolen i København<br />
Værn om d<strong>in</strong> <strong>in</strong>tegritet. Tag d<strong>in</strong> rådgiverrolle alvorligt. Gå ikke<br />
på kompromis. Det er lektor Henrik Juuls råd til de bankmedarbejdere,<br />
der føler sig pressede af personlige salgsmål og<br />
konkurrencer.<br />
Han har netop som led i s<strong>in</strong> forskn<strong>in</strong>g på Handelshøjskolen i<br />
København offentliggjort en undersøgelse, der viser, at 16<br />
procent af de adspurgte bankmedarbejdere siger ja til, at de<br />
oplever salgspres fra bankens side. 77 procent siger endvidere<br />
ja til, at deres penge<strong>in</strong>stitut anvender salgskonkurrencer, og<br />
at 91 procent ikke oplyser kunderne om det. Resultaterne er<br />
baseret på en undersøgelse blandt 1.014 tilfældigt udvalgte<br />
bankrådgivere. 502 svarede.<br />
”Medarbejderne har en klar <strong>in</strong>teresse i at værne om de<br />
kompetencer, de har fået gennem deres gode bankuddannelse,<br />
og også bankledelserne har en <strong>in</strong>teresse i, at kundernes<br />
tillid til bankerne ikke sættes over styr”, siger Henrik Juul.<br />
”Tilliden kan mistes hurtigere, end man aner det, og så bliver<br />
det dyrt. Se bare på den furore 50-øren på Dankortet<br />
kunne afstedkomme. Endnu viser undersøgelser, at kunderne<br />
har stor tillid til bankerne og ikke m<strong>in</strong>dst til medarbejderne.<br />
Men man risikerer at skulle starte helt forfra, hvis der bliver<br />
sået tvivl om bankmedarbejdernes rådgivn<strong>in</strong>g.”<br />
Tilliden har dybe rødder i dengang, hvor bankfilialer havde<br />
en stilfuld aura af offentligt kontor. <strong>Bank</strong>medarbejderne var<br />
strenge, men retfærdige, og kunderne var ydmyge. Renterne<br />
var så tilpas høje, at der var spillerum for en pæn difference<br />
mellem prisen på <strong>in</strong>dlån og udlån, og det var på rentemarg<strong>in</strong>alen,<br />
at fortjenesten kom <strong>in</strong>d.<br />
Sælgerne sat i front<br />
Roen og adstadigheden sluttede brat i slutn<strong>in</strong>gen af 1980'erne.<br />
<strong>Bank</strong>lovgivn<strong>in</strong>gen blev liberaliseret. Man begyndte at tale<br />
om f<strong>in</strong>ansielle supermarkeder. Brancheglidn<strong>in</strong>g var begrebet<br />
for, at banker, realkredit<strong>in</strong>stitutter og forsikr<strong>in</strong>gsselskaber nu<br />
kunne gå h<strong>in</strong>anden i bedene, og konkurrencen blev hårdere og<br />
hårdere. Renterne faldt, og gebyrerne blev <strong>in</strong>dført.<br />
Hvis <strong>in</strong>dtjen<strong>in</strong>gen skulle sikres, skulle der langes varer over<br />
disken, og bankerne blev købmænd i f<strong>in</strong>ansielle produkter. Organisationerne<br />
blev sadlet om til salgsorganisationer. Sælgerne<br />
kom i front, og forbrugerombudsmanden blev bekymret.<br />
De etiske regler blev <strong>in</strong>dført fra midten af 1990'erne, og<br />
fortolkn<strong>in</strong>gen er løbende søgt strammet. Den seneste stramn<strong>in</strong>g<br />
var forårsaget af det, medierne i 2002 døbte ”kagekassesagen”,<br />
idet det kom frem, at Danske <strong>Bank</strong>s filialmedarbejdere<br />
fik penge i en fælles kagekasse, hver gang de henviste<br />
kunder til Home. Pengene kunne de bruge, som de nu syntes,<br />
var mest festligt.<br />
Sagen førte til, at Forbrugerombudsmanden strammede<br />
kommentarerne til de etiske regler, så penge<strong>in</strong>stitutterne ikke<br />
bør bruge betegnelsen rådgiver om ekspeditionsmedarbejdere,<br />
som i det væsentligste er provisionslønnede eller har lignende<br />
aflønn<strong>in</strong>gsformer. De etiske regler blev i 2003 afløst af<br />
god skik-bekendtgørelsen, der forpligter bankmedarbejdere<br />
til at oplyse kunderne, når de sælger et produkt, som de har<br />
en egen<strong>in</strong>teresse i at sælge.<br />
Mål<strong>in</strong>ger droppet<br />
BG <strong>Bank</strong> har taget konsekvensen og er fra 1. januar 2005 blevet<br />
”den budgetløse bank”.<br />
”I BG <strong>Bank</strong> har personlige salgsresultater nu aldrig været en<br />
del af lønnen, men der har været salgsbudgetter på filialniveau,<br />
som også blev splittet op på rådgiverniveau. I det lå der<br />
da en fristelse til at oversælge med fokus på bankens mål i<br />
stedet for på kundens behov”, siger Lars Malmberg, underdirektør<br />
med ansvar for privatkundeområdet i BG <strong>Bank</strong><br />
”Ud fra filosofien om at du får, hvad du måler, har vi nu helt<br />
droppet mål<strong>in</strong>gen på produkter til fordel for mål<strong>in</strong>g af en lang<br />
række andre parametre, der også <strong>in</strong>deholder elementer som
kundetilfredshed og kundeudvikl<strong>in</strong>g. Salg er kun et middel til at<br />
nå et mål. Og vores mål er den tilfredse kunde.”<br />
Men ikke alle banker har taget det skridt. Blandt andre<br />
<strong>Nordea</strong> holder fast i <strong>in</strong>dividuelle salgsmål for medarbejderne.<br />
”Medarbejderne skal vide, hvad vi forventer af dem. Og det<br />
er jo ikke mål, der diktatorisk er udstukket fra centralt hold,<br />
idet den enkelte selv er med til at sætte s<strong>in</strong>e mål. En af po<strong>in</strong>terne<br />
er, at det skal ske i dialog med filialchefen. Målene skal<br />
ses i lyset af kompetencer, erfar<strong>in</strong>ger og kundeportefølje, og<br />
er der noget, der ikke harmonerer, er det filialchefens ansvar<br />
at rette op på det”, siger privatkundechef Tom Jørgensen,<br />
<strong>Nordea</strong>.<br />
Tom Jørgensen er overbevist om, at målene ikke fører til<br />
oversalg.<br />
”Desuden er medarbejderne jo ikke lønnet på basis af salget.<br />
Til medarbejdersamtalerne er der ti forskellige succeskriterier<br />
- for eksempel kundetilfredshed og støtte til kolleger.<br />
Salget er kun ét af mange kriterier.”<br />
Henrik Juul har tre løsn<strong>in</strong>gsforslag på dilemmaerne mellem<br />
salg og rådgivn<strong>in</strong>g.<br />
Han efterlyser en yderligere gennemsigtighed, så rådgiver-<br />
ne får en ubet<strong>in</strong>get pligt til at orientere kunderne om egen<strong>in</strong>teresse,<br />
herunder størrelsen og omfanget af egen<strong>in</strong>teressen.<br />
Han foreslår en autorisationsordn<strong>in</strong>g for bankrådgivere med<br />
en prøve, der skal bestås og mulighed for at miste autorisationen,<br />
hvis reglerne overtrædes. Endelig mener han, at det skal<br />
være forbundet med sanktioner at overtræde reglerne, eksempelvis<br />
skal den virksomhed, der overtræder reglerne om<br />
egen<strong>in</strong>teresse miste retten til at kræve vederlag for den pågældende<br />
ydelse. ■<br />
Salg og oplysn<strong>in</strong>g<br />
Anvender dit penge<strong>in</strong>stitut salgskonkurrencer?<br />
Ja: 77 pct.<br />
Nej: 23 pct.<br />
Orienteres kunderne om salgskonkurrencer?<br />
Ja: 9 pct.<br />
Nej: 91 pct.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 21
Ledelse & kunst<br />
Af Elisabeth teisen<br />
Foto: Stig Stasig<br />
22 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
For en <strong>krig</strong>erkonge har<br />
ledelse s<strong>in</strong> pris<br />
Ledelse drejer sig om relationer mellem mennesker, som nøjagtig er hvad<br />
dramaer, digte og romaner handler om. Shakespeares berømte drama om<br />
Henrik den V rammer ned i problemerne for en moderne leder<br />
Vi bef<strong>in</strong>der os i starten af 1400-tallet, og den engelske kong<br />
Henrik V er efter grundige overvejelser og rådslagn<strong>in</strong>g blevet<br />
overbevist om s<strong>in</strong> ret til Fran<strong>krig</strong>s trone. Nu står godt 5.000<br />
englændere over for en overmægtig fransk styrke på 40.000<br />
mænd i den franske by Az<strong>in</strong>court.<br />
Hans generaler frygter slaget. Bare vi dog havde 10.000<br />
mand mere, siger jarlen af Westmoreland, men Henrik giver<br />
ham svar på tiltale:<br />
Ønsk ikke én mand mer! Nej, Westmoreland, forkynd så hellere<br />
for hele hæren, at den der mangler lyst til kampen nu, at han<br />
kan få orlov; han skal ha' sit pas, og kroner i s<strong>in</strong> pung til rejsepenge.<br />
Nej vi vil ikke dø i den mands selskab, der frygter for at<br />
dø her sammen med os. I dag er det Sankt Crispianidag; hver<br />
mand, der kommer hjem herfra med livet, vil rejse sig på tå, når<br />
den dag nævnes, og rette sig ved navnet Crispian. Og den, der<br />
ser den dag som gammel mand, vil årlig holde helligaftensgilde<br />
og <strong>in</strong>vitere hele nabolaget og sige: “Det er Crispians dag i morgen;“<br />
han stryger ærmet op og viser skrammen og siger: “Den<br />
fik jeg på Crispians dag.“<br />
Det er psykolog Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmarks yndl<strong>in</strong>gsreplik i<br />
det shakespearedrama, der tydeligst handler om den gode leder.<br />
“Henrik er den unge, lysende leder, der stiller sig selv alle de<br />
spørgsmål, også moderne ledere må stille sig. I replikken giver<br />
han s<strong>in</strong>e mænd et realistisk håb. De vil sejre, men ikke uden<br />
skrammer.<br />
Men han er også <strong>krig</strong>erkongen, der opdager, at ledelse har<br />
s<strong>in</strong> pris, og ensomheden er en del af den. Han må sige farvel til<br />
mange af s<strong>in</strong>e gamle kammerater”, fortæller Kira von Knorr<strong>in</strong>g<br />
Nordmark.<br />
Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark, der arbejder ved Instituttet<br />
för personal- & företagsutveckl<strong>in</strong>g, har i flere år på lederkurser<br />
taget udgangspunkt i Shakespeares dramaer. Hun har en<br />
fortid som psykolog hos det svenske politi med ansvar for<br />
lederuddannelsen, og i 10 år har hun undervist på Uppsala<br />
Universit.<br />
Fra slagmark til rosenhave<br />
Men Henrik gennem<strong>går</strong> også en udvikl<strong>in</strong>g, der gør ham i stand<br />
til at ”afføre sig rustn<strong>in</strong>gen”. Da han i dramaets sidste akt vil<br />
erklære s<strong>in</strong> kærlighed over for Kathar<strong>in</strong>e, opdager han, at han<br />
må skifte fra slagmarken til rosenhaven og fra <strong>krig</strong>stermerne<br />
til mere poetiske termer, der også handler om relationer. Hvis<br />
han vil v<strong>in</strong>de den elskedes hjerte, er det ikke nok at sige: ”Giv<br />
mig dit svar, gør det. Så giver vi h<strong>in</strong>anden hånden, og så er det<br />
klappet og klart”. Kathar<strong>in</strong>e bider ikke på.<br />
Henrik den V er ligesom mange andre af Shakespeares dramaer<br />
en rigtig god historie, men hvorfor i alverden skal vi i en<br />
tid, hvor der udgives tus<strong>in</strong>dvis af bøger om ledelse og management<br />
gribe til en tekst fra 1500-tallet.<br />
”Det fantastiske ved Shakespeare er, at han tager fat i det<br />
dybt menneskelige. De spørgsmål, Shakespeare stiller, er evige.<br />
Men svarene må vi selv f<strong>in</strong>de. Selv de blodigste tyranner<br />
har en menneskelig side, og selv Henrik, der på mange måder<br />
er et lysende ideal, må <strong>in</strong>dgå moralske kompromisser”, siger<br />
Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark.<br />
Henrik er <strong>krig</strong>eren, men han stopper også op og spørger sig<br />
selv om, hvorfor han gør det. Magt, venskab, etik, moral og
kærlighed er nogle af de temaer, den engelske konge forholder<br />
sig til i skuespillets fem højdramatiske akter.<br />
Venskabskorruption<br />
”Blandt andet er det jo et udbredt fænomen, også i moderne<br />
virksomheder, at graden af straf afhænger af, hvor tæt du står<br />
på chefen. Man kunne kalde det venskabskorruption.<br />
Henrik må forholde sig til spørgsmålet, da en af hans mænd<br />
har formastet sig til at stjæle en lille monstrans i en fransk kirke<br />
på trods af kongens udtrykkelige forbud mod at plyndre.<br />
Han vælger at stå fast på sit krav om dødsstraf, men valget<br />
kan diskuteres.”<br />
Og sådan kunne Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark blive ved.<br />
”Myter, dramaer og legende bærer budskaber om det alment<br />
menneskelige, og derfor er de så gode at tage udgangspunkt i.<br />
De store fortæll<strong>in</strong>ger, heriblandt også de religiøse skrifter som<br />
Biblen, Koranen og Talmud, anfægter os som mennesker med<br />
spørgsmål om, hvad menneskelighed er, hvad livet <strong>går</strong> ud på,<br />
og hvordan forholdet til medmenneskene skal være.”<br />
Mennesker mødes<br />
”Hvis man ser på, hvad der forårsager sygdom gennem tiderne,<br />
var det i landbrugssamfundet menneskets møde med naturen,<br />
i <strong>in</strong>dustrisamfundet var det menneskets møde med<br />
teknikken, nu er det menneskets møde med mennesket. Vi<br />
møder mange flere mennesker i vores hverdag, end vi før har<br />
▲<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 23
Ledelse & kunst<br />
▲<br />
24 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
gjort. Det er mange korte overfladiske møder, som den enkelte<br />
ikke tager ansvar for, og meget tyder på, at et af de store<br />
arbejdsmiljøproblemer er, at mennesker ofte er modbydelige<br />
ved h<strong>in</strong>anden”, siger Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark.<br />
Og derfor vurderer hun, at det er vigtigere end nogen<br />
s<strong>in</strong>de, at ledere og alle andre forholder sig til de etiske og moralske<br />
problemstill<strong>in</strong>ger, de store fortæll<strong>in</strong>ger sætter til debat.<br />
Professor Steen Hildebrandt, professor i organisations- og<br />
ledelsesteori ved Handelshøjskolen i Århus og forfatter til<br />
mange bøger om ledelse og management, ser det som en velkommen<br />
fornyelse af lederuddannelser, at man begynder at<br />
<strong>in</strong>ddrage de store kunstnere.<br />
<strong>Bank</strong>en for<br />
bøger og teater<br />
”Ledelse drejer sig om mennesker og relationer mellem mennesker,<br />
og dramaer, digte og romaner handler jo netop om<br />
menneskers vilkår og relationer. Her møder vi had, kærlighed<br />
og konflikter, og her formidles ofte dybe <strong>in</strong>dsiger. Det har vi<br />
ikke haft blik for, eller vi har ikke set sammenhængen til forholdene<br />
i virksomhederne.” ■<br />
På gå hjem-møder for ledere kan du i maj stifte bekendtskab<br />
med psykolog Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark og hendes<br />
mytodramateknik.<br />
Se nærmere på side 36.<br />
Morten Albæk<br />
Afdel<strong>in</strong>gsleder i BG <strong>Bank</strong><br />
BG <strong>Bank</strong> og Danske <strong>Bank</strong> hører til blandt de danske virksomheder,<br />
der bruger kunsten meget bevidst<br />
”BG <strong>Bank</strong> gør en dyd ud af de små forskelle. BG <strong>Bank</strong> vil<br />
gerne være noget andet og helt særligt i den f<strong>in</strong>ansielle<br />
sektor. Derfor sponsorerer vi litteraturen, der af mange<br />
anses for at være en langhåret kunstart. Sponsoratet kan<br />
forstærke billedet af en virksomhed, der ønsker at sætte<br />
nye standarder”, siger afdel<strong>in</strong>gschef Morten Albæk<br />
BG <strong>Bank</strong> sponsorerer under navnet ”Årstidens bog” fire<br />
gange om året en bog, der kan købes af alle til stærkt<br />
nedsat pris. Ligesom BG <strong>Bank</strong>s Litteraturpris på 300.000<br />
kr. uddeles en gang om året.<br />
Inden for den nærmeste fremtid ansætter banken en<br />
huspoet, der skal rejse rundt i virksomheden og efterspore<br />
de små forskelle, det gode kundemøde og de nye standarder.<br />
”Målet er en positiv dialog blandt medarbejderne om<br />
vores værdier. Hvad vil det sige at være kompetent, værdiskabende<br />
og at sætte nye standarder? Vores huspoet<br />
skal <strong>in</strong>spirere og provokere - skabe eftertænksomhed og<br />
bevidsthed om, hvad det vil sige at være med i et fælles<br />
projekt”, siger Morten Albæk.<br />
Danske <strong>Bank</strong> er en anden virksomhed med andre medarbejdere<br />
og en anden fortolkn<strong>in</strong>g af kerneværdierne. Ifølge<br />
Morten Albæk bruger banken især teatret og skuespillet.<br />
”Vi br<strong>in</strong>ger nye dimensioner <strong>in</strong>d ved at br<strong>in</strong>ge kunsten og<br />
tilskuerne tættere på h<strong>in</strong>anden ved blandt andet at gøre<br />
det muligt for både jyder og fynboer at se nogle af de<br />
bedste forestill<strong>in</strong>ger fra de københavnske teatre uden at<br />
skulle tage rejsen til København selv.<br />
Og så gør vi det muligt for vores medarbejdere at møde<br />
nogle af teaterverdenens kunstnere, skuespillere og<br />
<strong>in</strong>struktører. Når for eksempel operachef Kasper Bech<br />
Holten fra Det Kongelige Teater fortæller om samarbejdet<br />
mellem sangere, statister, orkester, scenearbejdere, dirigent<br />
og <strong>in</strong>struktør er det også noget, kreditafdel<strong>in</strong>gen,<br />
kommunikationskonsulenterne og privatkunderådgiverne<br />
kan lade sig <strong>in</strong>spirere af i deres hverdag”, siger Morten Albæk.<br />
■
Kunsten forstyrrer<br />
Hemmeligheden ved kunsten er, at den giver plads til følelser og det sanselige.<br />
Ved at br<strong>in</strong>ge kunsten på banen får virksomheden rusket op i hverdagens rut<strong>in</strong>er<br />
”Mange virksomheder er lullet <strong>in</strong>d i deres egen forståelse af<br />
t<strong>in</strong>gene, og det skaber rut<strong>in</strong>er, der er meget svære at ændre.<br />
Hvis man br<strong>in</strong>ger kunsten på banen, kan man pludselig få perspektivet<br />
forrykket, og man kan få øje på noget nyt”, siger<br />
forskn<strong>in</strong>gsleder Lotte Darsø, Learn<strong>in</strong>g Lab Denmark, der for<br />
nyligt har kortlagt feltet ”Arts-<strong>in</strong> Bus<strong>in</strong>ess” i s<strong>in</strong> bog ”Artful<br />
Creation”.<br />
Ifølge Lotte Darsø kan kunsten bruges som dekoration,<br />
som underholdn<strong>in</strong>g, som værktøj og som en del af den strategiske<br />
forandr<strong>in</strong>gsproces.<br />
Kunsten på væggene kan <strong>in</strong>spirere, provokere og sætte gode<br />
diskussioner i gang. Kunsten som underholdn<strong>in</strong>g kan skabe<br />
samhørighed og fællesskab. Kunsten som værktøj kan bruges<br />
til at udvikle teams eller skabe større bevidsthed om virksomhedernes<br />
værdier. Men det område, der for alvor er udfordrende,<br />
er ifølge Lotte Darsø, hvordan kunsten kan bruges<br />
som del af en strategisk proces.<br />
Lotte Darsø har blandet andet fulgt, hvordan Unilever, en<br />
stor <strong>in</strong>ternational koncern med 250.000 ansatte, fik ansat en<br />
kunstner, Alastair Creamer, der gik i gang med at bruge kun-<br />
sten til at forandre kulturen fra at være en kultur, hvor man<br />
gjorde, hvad der blev sagt og ikke gik ud over egne rammer og<br />
kompetencer til at være en foretagsomhedskultur, hvor det<br />
blev værdsat at være kreativ, udvikle nye talenter, tage udfordr<strong>in</strong>ger<br />
op.<br />
”Han fik tilført en magisk <strong>in</strong>grediens, som betød, at medarbejdere<br />
turde handle mere kreativt og overraskende.”<br />
For Lotte Darsø er hemmeligheden ved kunsten, at den i<br />
vores meget rationelle kultur giver plads til følelserne og det<br />
sanselige, og det er der brug for i en udvikl<strong>in</strong>g, hvor logikken,<br />
statistikken og de økonomiske modeller kommer til kort.<br />
”Mange virksomheder er klar over, at det, de kalder forandr<strong>in</strong>g,<br />
i virkeligheden ikke forandrer ret meget. Hvis man vil <strong>in</strong>d<br />
og rokke ved, hvordan medarbejderne tænker og agerer, er<br />
det klogt at tage kunstens muligheder alvorligt”, vurderer<br />
Lotte Darsø. ■<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 25
Fleksjob<br />
Af Rikke Christensen<br />
Foto: Ricky Molloy<br />
26 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
I kommunens klemme<br />
Hver fjerde fleksjobber er arbejdsløs. Men Danske <strong>Bank</strong> var parat til at beholde Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt<br />
i et fleksjob. Københavns kommune sendte sagen i sagsbehandl<strong>in</strong>g i elleve måneder, og imens blev<br />
Kirst<strong>in</strong>e Engelhardts sygdom kraftigt forværret<br />
Da Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt i september 2003 bliver <strong>in</strong>dlagt med<br />
en blodprop i benet, vælter hverdagen sammen om hende.<br />
Hun lider i forvejen af dårligt hjerte og har stærke rygsmerter<br />
efter en operation for en diskosprolaps.<br />
Derfor magter Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt ikke længere at passe sit<br />
fuldtidsarbejde i Danske <strong>Bank</strong>, hvor hun arbejder med formidl<strong>in</strong>g<br />
på <strong>in</strong>tranettet, og hun søger derfor Københavns Kommune<br />
om et fleksjob. Hun håber at kunne blive i banken, som gerne<br />
vil beholde hende.<br />
Men en meget lang behandl<strong>in</strong>g af hendes ansøgn<strong>in</strong>g ender<br />
med at forværre hendes sygdom kraftigt.<br />
Manglende sagsbehandl<strong>in</strong>g<br />
Lokalcenter Vanløse træffer den endelige afgørelse i sagen.<br />
Efter otte lange måneder bliver resultatet et afslag. Edith Næblerød,<br />
arbejdsmarkedsteamchef i lokalcenter Vanløse, oplyser,<br />
at ventetiden skyldes, at kommunen arbejder med Kirst<strong>in</strong>e<br />
Engelhardts lægelige oplysn<strong>in</strong>ger.<br />
Men Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt kan kun ryste på hovedet. For<br />
kommunen arbejder ikke med sagen og træffer deres afgørelse<br />
ud fra forældede lægelige oplysn<strong>in</strong>ger, som ikke passer til<br />
hendes egentlige situation.<br />
Og det til trods for at Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt flere gange under<br />
sagsbehandl<strong>in</strong>gen i foråret 2004 sender nye lægelige oplysn<strong>in</strong>ger<br />
til lokalcentret. De nye oplysn<strong>in</strong>ger fastslår, at hendes<br />
sygdomstilstand ikke vil bedres. Alligevel begrunder lokalcentret<br />
blandt andet afslaget med, at der er en mulighed for bedr<strong>in</strong>g<br />
af hendes sygdomstilstand. Og lokalcentret bygger udelukkende<br />
deres afgørelse på de gamle oplysn<strong>in</strong>ger i sagen. De<br />
nyere <strong>in</strong>formationer tager lokalcentret slet ikke still<strong>in</strong>g til i deres<br />
afgørelse.<br />
Så selvom kommunen har pligt til at belyse sagen bedst<br />
muligt for Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt, ligger hendes sag tilsyneladende<br />
og samler støv i otte måneder.<br />
Handl<strong>in</strong>gslammet<br />
Som et ekstra slag i ansigtet meddeler kommunen, at hun kan<br />
klage over afslaget, men at hun må vente, til sagsbehandleren<br />
kommer tilbage fra sommerferie. Indtil Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt<br />
modtager det skriftlige afslag, kan hun ikke klage.<br />
”Det efterlader mig fuldstændig handl<strong>in</strong>gslammet. Kommunen<br />
giver mig <strong>in</strong>gen mulighed for at komme videre med sagen.<br />
Det tager den sidste energi fra mig”, siger Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt.<br />
På kanten af et sammenbrud øger hun s<strong>in</strong> hjertemedic<strong>in</strong> og<br />
får ord<strong>in</strong>eret lykkepiller og terapi hos en psykolog.<br />
Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt står helt uforstående over for afslaget.<br />
Flere læger har anbefalet, at hun får et fleksjob. Alternativet er,<br />
at hun kan ryge helt ud af arbejdsmarkedet. Og selvom der er<br />
så stor mangel på fleksjob, står hendes arbejdsgiver i Danske<br />
<strong>Bank</strong>, Mogens S<strong>in</strong>d<strong>in</strong>g, klar til at ansætte hende i et fleksjob.<br />
”Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt har nogle kompetencer, som vi gerne<br />
vil beholde i banken”, forklarer Mogens S<strong>in</strong>d<strong>in</strong>g. I forventn<strong>in</strong>g<br />
om at hun bliver godkendt til et fleksjob, lader han hende derfor<br />
arbejde på deltid, mens sagen kører.<br />
”Det er et yderligere pres, at jeg ikke kan give Mogens S<strong>in</strong>d<strong>in</strong>g<br />
en endelig besked i de elleve måneder, sagen ialt varer.<br />
Jeg kontakter gentagne gange lokalcentret for at få en status<br />
i sagen, men får aldrig så meget som et svar på, at de har<br />
modtaget m<strong>in</strong>e breve”, siger Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt.<br />
Sidste kamp<br />
Efter yderligere to måneder modtager Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt endelig<br />
det skriftlige afslag. Med blandt andet F<strong>in</strong>ansforbundets<br />
socialrådgiver Bente Knudsbøl i ryggen tager Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt<br />
den sidste kamp op med kommunen og klager.<br />
Elleve måneder efter at sagen begynder, godkender kommunen<br />
Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt til et fleksjob efter et massivt pres<br />
fra Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt, hendes læger og F<strong>in</strong>ansforbundet.
Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt er rystet over kommunens arbejde. ”Jeg<br />
fatter ikke, at jeg bliver behandlet sådan. Jeg skriver flere<br />
gange til lokalcentret, hvordan sagen forværrer mit helbred,<br />
og hvor de kan få de nyeste lægelige oplysn<strong>in</strong>ger.”<br />
Mangel på fleksjob<br />
Socialrådgiver Bente Knudsbøl er ikke bleg for at sige, at kommunen<br />
har gjort et dårligt stykke arbejde. Hun har tidligere<br />
oplevet lignende sagsforløb i andre fleksjobsager, også i sager<br />
fra m<strong>in</strong>dre kommuner.<br />
”Problemet i sagerne er simpelthen en mangelfuld opfølgn<strong>in</strong>g<br />
og sagsbehandl<strong>in</strong>g, som sætter t<strong>in</strong>gene helt i stå. Selvfølgelig<br />
skal kravene for at være berettiget til et fleksjob være<br />
opfyldt, men det er fuldstændig urimeligt, når kommunerne<br />
modtager oplysn<strong>in</strong>ger i sagen, som de slet ikke bruger,” siger<br />
Bente Knudsbøl.<br />
”Der er stor mangel på fleksjob, og derfor kan kommunerne<br />
ikke tillade så lang en sagsbehandl<strong>in</strong>g, som kan blive en<br />
Afslaget efterlod mig<br />
fuldstændig handl<strong>in</strong>gslammet,<br />
siger Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt<br />
barriere for etabler<strong>in</strong>gen af et fleksjob - her i en situation hvor<br />
Kirst<strong>in</strong>e Engelhardts arbejdsgiver er <strong>in</strong>dstillet på at beholde<br />
hende. Jeg har haft sager, hvor arbejdsgiveren til sidst fyrer<br />
medarbejderen på grund af den lange sagsbehandl<strong>in</strong>gstid. Det<br />
må simpelthen ikke ske”, siger Bente Knudsbøl.<br />
I sit fleksjob arbejder Kirst<strong>in</strong>e Engelhardt nu 24 timer om<br />
ugen. Hun er nede på s<strong>in</strong> normale dosis medic<strong>in</strong> og er stoppet<br />
hos psykologen efter et år i kommunens klemme. ■<br />
Fra 1. kvartal 2001 til 1. kvartal 2004 er antallet af ledige<br />
fleksjobbere syvdoblet. I 1. kvartal 2004 var ledighedsprocenten<br />
for fleksjobbere på 22,2, som svarer til cirka<br />
8.000 personer.<br />
Kilde: FTF og Danmarks Statistik<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 27
Fleksjob<br />
28 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Fleksjob kom som et mirakel<br />
Fleksjob hænger ikke på sygehusgangene. Men Jyske <strong>Bank</strong> i Ejstrupholm rakte Ida Faber Albæk<br />
en hjælpende hånd til at vende tilbage på arbejdsmarkedet<br />
Af Rikke Christensen · Foto: Palle Peter Skov<br />
Da Ida Faber Albæk i 1998 forlader de hvide sygehusgange,<br />
flytter hun i stedet sygesengen hjem i sit eget hus. Hun er<br />
kommet sig oven på en operation for tyktarmskræft, men den<br />
efterfølgende kemoterapi slår hendes immunforsvar i stykker.<br />
Cirka hver anden uge fanger hun en <strong>in</strong>fektion, så hun kan ikke<br />
vende tilbage til sit fuldtidsjob i Unibank.<br />
Nørre Snede Kommune godkender hende hurtigt til et<br />
fleksjob på grund af hendes varige men.<br />
”Det er bare ufattelig svært at f<strong>in</strong>de et fleksjob, fordi virksomhederne<br />
ofte kun opretter fleksjob til medarbejdere, som<br />
allerede er ansat i virksomheden”, fortæller Ida Faber Albæk.<br />
Men Bjarne Vestergaard Pedersen, afdel<strong>in</strong>gsdirektør i Jyske<br />
<strong>Bank</strong>, mener, at banken har et socialt ansvar. Da han mangler<br />
Jeg havde aldrig troet,<br />
at jeg kunne vende tilbage<br />
til banken, siger Ida Faber Albæk<br />
en ekstra hånd i banken, kontakter han uopfordret Ida Faber<br />
Albæk og ansætter hende i et fleksjob 15 timer om ugen.<br />
”Jeg havde aldrig troet, at jeg kunne vende tilbage til banken,<br />
så da Bjarne Vestergaard Pedersen r<strong>in</strong>ger, er det en gave<br />
uden lige at få den mulighed. Jeg opfatter det som et mirakel”,<br />
siger Ida Faber Albæk.<br />
Også afdel<strong>in</strong>gsdirektøren er glad for samarbejdet.<br />
”Selvom Ida Faber Albæk har været lang tid uden for arbejdsmarkedet,<br />
har hun en stor bankfaglig viden med i bagagen,<br />
som vi får gavn af. Det var en udfordr<strong>in</strong>g at ansætte en<br />
fleksjobber, men det kan lade sig gøre, og der er kommet et<br />
rigtig godt resultat ud af det”, forklarer Bjarne Vestergaard<br />
Pedersen. ■
Speaker’s corner<br />
Kan Kierkegaard lære<br />
ledere at være mennesker<br />
Ledelse er at opnå resultater sammen med og gennem andre.<br />
Ledelse er en saml<strong>in</strong>g aktiviteter, som handler om at få en organisation<br />
– et fællesskab – til at skabe noget sammen.<br />
Ledelse er en social aktivitet, der har med mennesker at<br />
gøre, uanset hvilket ledelsesniveau man er på. Ledelse er ikke<br />
noget, man gør ved nogen, men noget man gør sammen med<br />
andre. Vi er alle udsat for ledelse, og spørgsmålet er ikke,<br />
hvorvidt vi skal have ledelse, men hvordan vi skal have den.<br />
Så langt så godt – tænker du måske. Men hvad er det så<br />
lige, at Søren Kierkegaard har at gøre med det? Jo, Kierkegaards<br />
tankegang og livssyn kan bruges til at tale om de eksistentielle<br />
sider af mennesket i ledelse – og i arbejdslivet generelt.<br />
Kierkegaards forfatterskab handler om, hvad det vil sige at<br />
være menneske – hvordan mennesket kan tage sit liv på sig<br />
og træde ud i livet og tage ansvar. Det var Kierkegaards projekt<br />
at udarbejde kategorien om ‘den enkelte’ som modvægt<br />
til de strømn<strong>in</strong>ger i hans tid, som hyldede de store systemer<br />
og bevægelser, som for ham at se ville umyndiggøre det enkelte<br />
menneske.<br />
Når vi har Kierkegaard med i ledelse, skal den menneskelige<br />
dimension i arbejdslivet fastholdes, så mennesket arbejder<br />
som menneske – et væsen med sjæl og ansvarlighed – og<br />
ikke som en robot. Hvad enten primitiv eller yderst <strong>in</strong>telligent.<br />
Ellers falder alt ned i den upersonlige og anonyme økonomiske<br />
selvbevægelses enorme grav, som <strong>in</strong>gen er ansvarlig for, og<br />
som <strong>in</strong>gen har <strong>in</strong>dblik i.<br />
At træde i karakter som menneske<br />
Kierkegaards fordr<strong>in</strong>g til den enkelte er at træde i karakter<br />
som menneske. Menneske er ikke noget, man er, men noget<br />
man bliver igennem s<strong>in</strong>e valg. Alle har et arbejde at gøre for at<br />
blive sig selv, at træde frem som den man er, at træde i karakter<br />
som menneske.<br />
Af Kirst<strong>in</strong>e Andersen, konsulent<br />
At træde i karakter som menneske <strong>in</strong>debærer at vide, hvad<br />
man står for som menneske – at vide hvem man er, hvor man<br />
vil hen – og at ville kæmpe for det med lidenskab.<br />
Dette grundvilkår gælder selvsagt også den del af menneskeheden,<br />
der har rollen som ledere. Lederrollen er måske<br />
endda en skærpende omstændighed. Lederen må tage personligt<br />
ansvar og turde vælge selv. Men hvordan på én og<br />
samme tid være tro mod s<strong>in</strong>e menneskelige værdier og samtidig<br />
påtage sig den opgave og de krav, der er fra organisationen,<br />
hvor overskriften er salg, salg, salg? Hvordan på én og<br />
samme tid leve op til kravet om at sælge (oversælge) pensioner<br />
– og give kunden seriøs rådgivn<strong>in</strong>g?<br />
Ledere må ofte leve med en splittelse mellem s<strong>in</strong>e menneskelige<br />
værdier og de krav, der stilles i rollen som leder. At<br />
påtage sig denne splittelse og stå til ansvar for den – det er at<br />
træde i karakter som leder. Fordr<strong>in</strong>gen er at tackle de dilemmaer,<br />
som ledelse er fuld af – og tackle dem etisk forsvarligt.<br />
Det begrunder, at lederen må være eksistentielt tænkende og<br />
handlende. Lederen må forholde sig til s<strong>in</strong> egen subjektive<br />
livsforståelse og værdier.<br />
Ledere skal ikke foregøgle sig selv og medarbejderne, at<br />
det er muligt hele tiden at give ’objektiv rådgivn<strong>in</strong>g’, som både<br />
imødekommer kundens og bankens <strong>in</strong>teresser. Der vil være<br />
dilemmaer – hvor <strong>in</strong>teresserne konflikter, og hvor der er afvejn<strong>in</strong>ger,<br />
der skal tages. Hvordan lægger ledelsen l<strong>in</strong>jen, og<br />
hvordan hjælper lederen s<strong>in</strong>e medarbejdere til at tackle de<br />
etiske dilemmaer?<br />
Troværdighed som leder handler ikke om, at lederen aldrig<br />
laver fejl eller træder ved siden af. Lederens troværdighed står<br />
og falder med, om der er overensstemmelse mellem det, han<br />
siger, og det han gør.<br />
Kirst<strong>in</strong>e Andersen har udgivet bogen ”Kierkegaard og<br />
ledelse” på forlaget Frydenlund. Pris: 228 kr.<br />
APRIL<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 29
Spørgehjørnet<br />
30 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Skriv til redaktionen: mj@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk eller F<strong>in</strong>ansforbundet, Langebrogade 5, 1411 København K<br />
Fire af F<strong>in</strong>ansforbundets eksperter sidder klar til at svare på d<strong>in</strong>e spørgsmål om alt, hvad der vedrører dit<br />
job. Har du for eksempel spørgsmål om barsel, sygdom, arbejdsskader, arbejdstider eller efteruddannelse,<br />
så send det til spørgehjørnet. Vi giver ikke sagsbehandl<strong>in</strong>g, men giver dig et overordnet svar.<br />
Du er selvfølgelig altid velkommen til at skrive til os, selv om du ikke ønsker at få dit spørgsmål i bladet.<br />
Spørgsmål besvares af socialrådgiver Bente Knudsbøl, arbejdsmarkedskonsulent Morten Knudsen Stick,<br />
arbejdsmiljøkonsulent Lotte Hansen og faglig konsulent Kim Erdmann.<br />
Nogle spørgsmål har vi hentet fra forbundets telefonservice.<br />
Løn og aftalte fridage<br />
M<strong>in</strong> nuværende arbejdsplads har bevilget mig nogle dages<br />
frihed til at forberede mig på eksamen på HD-studiet. Kan<br />
de trække mig i løn, hvis jeg siger op?<br />
Venlig hilsen<br />
Mart<strong>in</strong><br />
Svar<br />
D<strong>in</strong> virksomhed kan ikke pludselig fortryde d<strong>in</strong> bevilgede frihed<br />
med tilbagevirkende kraft. Hvis du derimod siger op før<br />
de aftalte fridage, kan de måske vurdere, at de alligevel ikke<br />
kan undvære d<strong>in</strong> arbejdskraft og dermed annullere (nogle af)<br />
fridagene. Hvis fridagene gives i henhold til en lokal aftale, der<br />
giver alle den samme ret til fridage, kan de ikke annulleres,<br />
fordi du siger op.<br />
Omsorgsdage ved fritstill<strong>in</strong>g<br />
Jeg <strong>in</strong>dgik en fratrædelsesordn<strong>in</strong>g 30.09.04 med seks<br />
måneders opsigelsesvarsel og blev straks fritstillet.<br />
Har jeg krav på udbetal<strong>in</strong>g af ikke afholdte omsorgsdage<br />
primo februar 2005?<br />
<strong>Nordea</strong> har blot nulstillet m<strong>in</strong> saldo af dage primo 2005.<br />
Hvis svaret er nej, forstår jeg ikke svaret i F<strong>in</strong>ans nr.<br />
11/2004.<br />
Venlig hilsen<br />
Steffen Nygaard<br />
Svar<br />
Udgangspunktet ved fritstill<strong>in</strong>g er, at tilgodehavende omsorgsdage<br />
<strong>in</strong>deholdes. Man kan konkret aftale noget andet i<br />
en <strong>in</strong>dividuel eller kollektiv fratrædelsesaftale.<br />
Svaret i F<strong>in</strong>ans 11/2004 er desværre blevet redigeret på dette<br />
punkt, så det siger det modsatte af, hvad der er tilfældet.<br />
Det beklager vi.<br />
Venlig hilsen<br />
Kim Erdmann
Sygt barn over 18 år<br />
Jeg har en datter, der er meget alvorligt psykisk syg. Hun<br />
har været <strong>in</strong>dlagt på skærmede psykiatriske afdel<strong>in</strong>ger,<br />
men alligevel formår hun at skade sig selv. Nogle gange<br />
har vi været med politieskorte til Rigshospitalet i tilfælde,<br />
hvor hun har været i overhængende livsfare. Hun er 19 år<br />
gammel og er ikke på nogen måde i stand til at tage vare<br />
på sig selv. Men alligevel har jeg vel kun m<strong>in</strong>e feriedage og<br />
omsorgsdage at bruge af ved hendes akutte anfald, og når<br />
hun er i livsfare?<br />
Venlig hilsen<br />
Henny Høgdall<br />
Svar 1<br />
Standardoverenskomstens paragraf 13, stk. 1 beskriver retten<br />
til frihed med løn i forb<strong>in</strong>delse med børns sygdom. Et barn<br />
er her def<strong>in</strong>eret som: normalt et barn under 15 år.<br />
Def<strong>in</strong>itionen tager netop hensyn til, at der kan være situationer,<br />
hvor alderskriteriet ikke bør have betydn<strong>in</strong>g. Enten i forb<strong>in</strong>delse<br />
med meget alvorlig sygdom/tilskadekomst, eller hvis<br />
der er tale om en udvikl<strong>in</strong>gshæmmet person.<br />
Men desværre må jeg sige, at en person, der er fyldt 18 år, ikke<br />
umiddelbart kan def<strong>in</strong>eres som et barn.<br />
Venlig hilsen<br />
Kim Erdmann<br />
Svar 2<br />
Der er desværre ikke nogen muligheder for frihed efter lovgivn<strong>in</strong>gen<br />
i denne situation, da d<strong>in</strong> datter er over 18 år. Frihed<br />
i forb<strong>in</strong>delse med børns sygdom retter sig mod børn under 18<br />
år. Jeg vil undersøge, om der skulle være andre muligheder og<br />
vende tilbage.<br />
Jeg vil derfor anbefale dig at tage kontakt med socialrådgiveren<br />
på psykiatrisk afdel<strong>in</strong>g for at høre, hvorvidt der er nogle<br />
muligheder via loven, der knytter sig direkte til d<strong>in</strong> datter.<br />
Har du yderligere spørgsmål, kan du r<strong>in</strong>ge til mig på tlf. 32 96<br />
46 00.<br />
Venlig hilsen<br />
Bente Knudsbøl<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 31
Ajour<br />
32 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Nyt fra F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
Sommerferien er i hus<br />
Hvis du har ledt efter Feriebørsen i de sidste numre af Magas<strong>in</strong>et<br />
F<strong>in</strong>ans, skal du vide, at du kan f<strong>in</strong>de feriebørsen på hjemmesiden<br />
www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Resultatet af<br />
OK-afstemn<strong>in</strong>gen klar 11. april<br />
Medlemmerne har stemt, og stemmesedlerne bliver talt op.<br />
11. april 2005 senest kl. 14 offentliggøres resultatet af urafstemn<strong>in</strong>gen<br />
om overenskomsten på F<strong>in</strong>ansforbundets hjemmeside.<br />
Klik <strong>in</strong>d på www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
Nyt ledersite i luften<br />
En ny hjemmeside for ledere er netop lagt på nettet. Her<br />
kan ledere få <strong>in</strong>spiration og redskaber til deres arbejde<br />
samt holde sig orienteret om nyheder og faktuel viden om<br />
lederskab. Løbende vil der også blive <strong>in</strong>formeret om kurser,<br />
gå-hjem-møder og temadage for ledere.<br />
Med hjemmesiden håber F<strong>in</strong>ansforbundet at komme i<br />
tættere dialog med lederne og <strong>in</strong>formere dem om relevant<br />
materiale.<br />
Klik <strong>in</strong>d på adressen: www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk/ledere<br />
Kontorer i FTF-A flytter adresse<br />
FTF-A’s to Københavner-kontorer i henholdsvis Fiolstræde og<br />
Vendersgade samt Hillerød-kontoret bliver 26. april samlet i<br />
et nyt kontor på Islands Brygge – nærmere bestemt Snorresgade<br />
15.<br />
Kontoret vil betjene medlemmer fra Københavns og Frederiksberg<br />
kommune samt Københavns, Frederiksborg og Bornholms<br />
Amt.<br />
E-mailadressen på det nye kontor er post-snor@ftf-a.dk.<br />
Telefonnummeret er fortsat 70 13 13 12 til alle kontorer i<br />
FTF-A.
Tillidsrepræsentanter<br />
får ros af arbejdsgivere<br />
Hørt fra kredsene<br />
Ni ud af ti arbejdsgivere mener, at tillidsrepræsentanterne er<br />
en kæmpe fordel for de danske virksomheder. Tillidsrepræsentanten<br />
er uundværlig til at løse konflikter og få medarbejderne<br />
til at acceptere forandr<strong>in</strong>ger. Det fastslår en ny undersøgelse,<br />
foretaget af Rambøll Management for Ugebrevet A4.<br />
Resultatet af undersøgelsen peger på, at seks ud af ti arbejdsgivere<br />
i store danske virksomheder mener, at tillidsrepræsentanterne<br />
vil få enten større eller samme betydn<strong>in</strong>g<br />
fremover. Kun en ud af ti arbejdsgivere har den opfattelse, at<br />
tillidsrepræsentanter er optaget af at skabe konflikt.<br />
Samarbejde i virksomhederne er ifølge undersøgelsen en<br />
hjørnesten til sikr<strong>in</strong>g af dansk konkurrenceevne på <strong>in</strong>ternationalt<br />
plan./CR<br />
Majbritt Garbul Tobberup, formand for Nordkreds, skriver i s<strong>in</strong> leder om de problemer,<br />
der præger hverdagen i <strong>Nordea</strong>:<br />
”Sparekniven bruges flittigt. Outsourc<strong>in</strong>g fortsætter i høj fart og har <strong>in</strong>dtil nu medført dårligere<br />
løn- og arbejdsvilkår for de berørte medlemmer.<br />
Skyhøje salgsmål og færre hænder til at løse opgaverne presser det psykiske arbejdsmiljø<br />
urimeligt.”<br />
Søren R. Andersen, formand for F<strong>in</strong>anskreds SYD, skriver i s<strong>in</strong> leder om den gode trivsel:<br />
”En god arbejdsdag kan godt være hektisk og <strong>in</strong>deholde problemer og konflikter samtidig<br />
med, at der er god trivsel. For hvis bare konflikterne løses i stedet for at blive dysset ned, bliver<br />
de til dynamik på arbejdspladsen i stedet for en kilde til dårlig trivsel.<br />
At skabe sådan et miljø er en fælles opgave for ledelse og medarbejdere, og vi har som<br />
fagforen<strong>in</strong>g og tillidsvalgte en vigtig opgave i at medvirke til at skabe det nødvendige rum på<br />
arbejdspladsen. Men det er ledelsens ansvar at sætte udvikl<strong>in</strong>gen i gang.”<br />
Ekstraord<strong>in</strong>ært<br />
repræsentantskabsmøde<br />
Der var fuld opbakn<strong>in</strong>g til overenskomstresultatet, da F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
holdt ekstraord<strong>in</strong>ært repræsentantskabsmøde fredag<br />
den 11. marts 2005 i København.<br />
F<strong>in</strong>ansforbundets formand, Allan Bang, var i s<strong>in</strong> tale <strong>in</strong>de på, at<br />
netop opbakn<strong>in</strong>gen hele vejen igennem har været en vigtig<br />
faktor.<br />
”Betydn<strong>in</strong>gen af fuld enighed under forhandl<strong>in</strong>gerne var et<br />
stærkt signal til arbejdsgiveren om, at vores mandat var i orden.<br />
Vi vidste, hvad medlemmerne forventede, og vi ville gerne<br />
forhandle. Men vi var også klar til konflikt, hvilket blev tydeligt<br />
markeret og bemærket undervejs”, sagde Allan Bang<br />
blandt andet i s<strong>in</strong> tale til repræsentantskabet.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 33
Frikvarter<br />
34 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
Plovmanden skriver<br />
En pensioneret pengeseddel, der i den grad er<br />
ude af cirkulation, kan betragte verdens skæve<br />
gang med en vis ubekymrethed. Hvad rager<br />
det hele egentlig mig? Men selvom det knirker<br />
i knæhaserne, når jeg trasker rundt herude på<br />
marken, hvor mågerne svæver omkr<strong>in</strong>g som<br />
små bev<strong>in</strong>gede pjerroter over m<strong>in</strong> plovfure,<br />
forsøger jeg at holde sjælen rank og tanken<br />
frisk. Og heldigvis for det! Her forleden gik jeg<br />
nemlig en højst overraskende henvendelse fra<br />
f<strong>in</strong>ansm<strong>in</strong>isteren.<br />
Nej, han ville ikke gen<strong>in</strong>troducere mig på<br />
det danske seddelhold. Men han ville bruge<br />
m<strong>in</strong> erfar<strong>in</strong>g. Han var vist nok <strong>in</strong>spireret af<br />
<strong>in</strong>denrigsm<strong>in</strong>isteren, der gravede den forhenværende<br />
borgmester Thorkild Simonsen frem<br />
fra en montre på det fortidshistoriske Moesgaard<br />
Museum i Århus og bad ham om at forene<br />
de kommuner, der ikke godvilligt gik med<br />
til reger<strong>in</strong>gens tvungne ægteskaber. Når<br />
<strong>in</strong>denrigsm<strong>in</strong>isteren på den måde kan f<strong>in</strong>de<br />
god hjælp og rådgivn<strong>in</strong>gen gennem politisk arkæologi,<br />
kan jeg vel også, sagde f<strong>in</strong>ansm<strong>in</strong>isteren,<br />
og så bad han mig om at komme med<br />
nogle gode bud på, hvem der skal overtage di-<br />
Vidste du at …<br />
Topledere altid er på udkik efter talenter. Koncernchef i Nykredit,<br />
Mogens Munk Rasmussen, giver råd til talenter i Berl<strong>in</strong>gske<br />
Nyhedsmagas<strong>in</strong>:<br />
Vær opsøgende, nysgerrig og <strong>in</strong>teresseret i videreudvikl<strong>in</strong>g – såvel<br />
fagligt som personligt. At turde tage en risiko/lade sig udfordre<br />
– for eksempel ved at bevæge sig ud i nye fagområder/situationer,<br />
som kræver, at du bruger en ny side af dig selv.”<br />
rektørposten i Nationalbanken, når Bodil Nyboe<br />
Andersen <strong>går</strong> på pension.<br />
Smigret tog jeg imod tilbuddet om at udarbejde<br />
en lille liste med anbefal<strong>in</strong>ger. Jeg skævede<br />
med det samme til situationen i Verdensbanken,<br />
der også skal have ny direktør. USA<br />
havde med stor dygtighed kørt den fhv. viceudenrigsm<strong>in</strong>ister<br />
og <strong>krig</strong>sarkitekt Paul Wolfowitz<br />
i still<strong>in</strong>g til det job, men på rygtebørsen<br />
havde man ikke afskrevet den spektakulære<br />
outsider, rocksangeren og fattigdomsbekæmperen<br />
Bono.<br />
Et eller andet sted skulle jeg jo begynde, så<br />
hvorfor ikke prøve en sammenlign<strong>in</strong>g? Hvad<br />
kan vi lære af Verdensbankens rekrutter<strong>in</strong>gsmetode<br />
her i Danmark, tænkte jeg? Hvem er<br />
vores største <strong>krig</strong>shøg? Og hvordan kan vi<br />
bedst matche den af de to Verdensbanks-kandidater,<br />
det nu måtte blive? Jeg tænkte så det<br />
knagede, men jeg kunne kun komme i tanke<br />
om en håndfuld redaktører og skribenter i den<br />
borgerlige presse, og deres regnskabstal er vist<br />
ikke af en kvalitet, der kvalificerer dem til at<br />
passe på hele Danmarks sparebøsse. Derfor<br />
forlod jeg hurtigt ideen om, at vi skulle have en<br />
af <strong>krig</strong>ens hårde halse <strong>in</strong>d i på direktionsgangen.<br />
Men hvad så med en musikalsk fattigdomsbekæmper,<br />
der har lagt sit borgerlige<br />
navn fra sig til fordel for et kælenavn på to stavelser?<br />
Det kan vi sagtens matche, her i Danmark. Vi<br />
har nemlig også en enterta<strong>in</strong>er, der uge efter<br />
uge underholder os med hyggelig sang og musik.<br />
Han har i årevis bekæmpet fattigdom som<br />
protektor for UNICEF. Og hvis han virkelig har et<br />
alm<strong>in</strong>deligt navn, er der <strong>in</strong>gen der kan huske<br />
det. Jeg svarede derfor f<strong>in</strong>ansm<strong>in</strong>isteren, at<br />
Danmarks svar på Bonos kandidatur som direktør<br />
for Verdensbanken, simpelthen må være<br />
Bubbers kandidatur som direktør for Nationalbanken.<br />
Men, sagde jeg, hvis nu Paul Wolfowitz<br />
bliver ny direktør, kan vi jo ikke komme stikkende<br />
med vores lille fredagsenterta<strong>in</strong>er. I så fald er<br />
alternativet, at statsm<strong>in</strong>isteren selv snupper<br />
jobbet, for han kan sagtens matche Paul Wolfowitz.<br />
Problemet er bare, at de to helt bestemt<br />
vidste, at Saddam havde masseødelæggelsesvåben.<br />
De kunne bare ikke lige f<strong>in</strong>de dem. Tænk<br />
hvis de har det på samme måde med valutareserverne.<br />
Nej, jeg holder på Bono og Bubber. ■<br />
Forholdet mellem leder og medarbejder bliver<br />
stadig mere personligt og følelsesmæssigt <strong>in</strong>volverende,<br />
samtidig med at medarbejderne bliver mere<br />
usikre på, hvornår opgaven er løst godt nok, siger<br />
sociolog Poul Poder:<br />
”Lederen skal kunne udtrykke følelser som taknemmelighed<br />
og ros eller anerkendelse, så han eller hun<br />
ikke tager æren, men derimod giver medarbejderne<br />
anerkendelse og ære.”
FINANS<br />
4 05<br />
HMN<br />
SKRUE-<br />
BRfiK-<br />
KERE<br />
HOLDES<br />
NEDE<br />
STRAF<br />
NORGE<br />
SKRfiNT<br />
ROVDYR<br />
STOF<br />
I<br />
TE<br />
TAL<br />
TONE<br />
HfiFTER<br />
GUD<br />
P-<br />
STAND<br />
FORBI<br />
UD-<br />
BYTTE<br />
ROMAN TOGT<br />
5<br />
STYG<br />
LflBER<br />
HILSEN<br />
GLATTE<br />
4<br />
VIRKE-<br />
LIG<br />
3<br />
TOG<br />
AFSTED<br />
SUGEDE<br />
DANSK<br />
fl<br />
LANG-<br />
SOM<br />
BAL-<br />
TEREN<br />
UNDER-<br />
LIG<br />
LEMMER<br />
VISE<br />
JOULE<br />
TANKER<br />
SPISER<br />
FARTflJ<br />
UD-<br />
BRUD<br />
MO-<br />
DERNE<br />
FUR<br />
UENIG-<br />
HED<br />
VED-<br />
RflR E<br />
KflRE -<br />
TflJ<br />
SKfiR<br />
INDI-<br />
ANER<br />
9<br />
REGENT<br />
flJNE<br />
6<br />
TIDS-<br />
RUM<br />
JERES<br />
SNOR<br />
NET<br />
FAR-<br />
TflJ<br />
FUGL<br />
ATOM-<br />
TEGN<br />
DAMPEN 2<br />
VIN-<br />
DERE<br />
FLAMME<br />
DERFOR<br />
MflBLER<br />
ENER<br />
SKEPSIS<br />
TRUMF<br />
PIGE<br />
GRUND-<br />
STOF<br />
DRENG<br />
7<br />
LflN<br />
RED-<br />
SKAB<br />
HYL-<br />
STER<br />
DAMP<br />
TYSK-<br />
LAND<br />
SPISE<br />
MUSIK-<br />
STYKKE<br />
PLANTE-<br />
DEL<br />
BETALE<br />
10<br />
TEMAER<br />
FORK<br />
TIDS-<br />
RUM<br />
RUM<br />
SKIB<br />
TIN<br />
PADLE<br />
GENNEM-<br />
GRI-<br />
BENDE<br />
8<br />
STAT<br />
EKS-<br />
TRAKT<br />
1<br />
UNDER-<br />
VIS-<br />
NING<br />
Har du hørt at …<br />
F<strong>in</strong>anskryds nr. 4<br />
Frikvarter<br />
Hvis arbejdet tager magten over dagligdagen, er du<br />
måske blevet misbruger. I USA, Fran<strong>krig</strong> og England<br />
er der allerede etableret selvhjælpsgrupper – Workaholics<br />
Anonymous – der er et netværk for arbejdsafhængige,<br />
der prøver at blive fri af afhængigheden<br />
ligesom alkoholikere. Det kan man læse i en ny bog<br />
”Når arbejdet tager magten” skrevet af psykolog<br />
Pernille Rasmussen.<br />
F<strong>in</strong>ans udsætter to præmier, der udtrækkes<br />
blandt de rigtige løsn<strong>in</strong>ger.<br />
Præmien er et gavekort til en musikcd.<br />
Løsn<strong>in</strong>gen skal være F<strong>in</strong>ans i hænde<br />
25. april på adressen:<br />
F<strong>in</strong>ans, Langebrogade 5, Postboks<br />
1960, 1411 Køvenhavn K. Kuverten<br />
mærkes ”krydsord nr. 4” og må ikke<br />
<strong>in</strong>deholde anden post til F<strong>in</strong>ansforbundet.<br />
Du kan også maile kodeordet til<br />
krydsord@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk eller<br />
sende det via hjemmesiden<br />
www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk/krydsord.<br />
Kodeord<br />
Navn<br />
Adresse<br />
V<strong>in</strong>dere af f<strong>in</strong>anskryds nr. 3<br />
Kodeordet var boomerang. Præmierne gik til<br />
David B. Christensen, Tranevej 41, 8721 Dau<strong>går</strong>d<br />
Alf Vistisen, Bredager 60, 7120 Vejle Ø<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 35
Segmenter – kurser og møder<br />
36 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
F<strong>in</strong>ansforbundet <strong>in</strong>viterer til gå hjem-møder for ledere<br />
Shakespeare og ledelse<br />
På gå hjem-møderne anvendes fortæll<strong>in</strong>gen til at sætte fokus<br />
på ledelse.<br />
Gennem en præsentation af det klassiske drama Henry V af<br />
Shakespeare illustreres de spørgsmål, som ledere gennem århundreder<br />
er blevet konfronteret med, og som ledere i dag<br />
fortsat genkender sig selv i.<br />
Temaer<br />
• At blive leder for kolleger – rolleforandr<strong>in</strong>g<br />
• Vigtigheden af en personlig vision<br />
• Magt og konflikt<br />
• Etiske dilemmaer i lederrollen<br />
• Kan jeg selv være h<strong>in</strong>dr<strong>in</strong>gen for at nå m<strong>in</strong>e mål?<br />
• Hvad må jeg ofre som leder?<br />
• Hvad kan jeg bede m<strong>in</strong>e medarbejdere om at ofre?<br />
Sprog<br />
Sproget i plenum vil være et let tilgængeligt engelsk.<br />
I gruppedrøftelserne vil sproget være dansk.<br />
Gå hjem-møderne holdes fire steder i landet:<br />
Aalborg Mandag d. 23. maj kl. 17.00 - 20.00<br />
Hotel Hvide Hus, Vesterbro 2, 9000<br />
Århus Tirsdag d. 24. maj kl. 17.00 - 20.00<br />
Helnan Marselis Hotel, Strandvejen 25,<br />
8000 Århus C<br />
Arbejdsform<br />
Gå hjem-møderne vil forme sig som en vekselvirkn<strong>in</strong>g mellem<br />
fortæll<strong>in</strong>g, små teoretiske <strong>in</strong>dlæg og gruppedrøftelser. Der vil<br />
gennem mødet være mulighed for refleksion i forhold til egen<br />
ledelse, ligesom der vil være mulighed for at lære h<strong>in</strong>anden<br />
bedre at kende som ledere.<br />
Instruktøren<br />
Kira von Knorr<strong>in</strong>g Nordmark er svensk psykolog og har arbejdet<br />
på Politiskolen i Stockholm med ansvar for lederudvikl<strong>in</strong>g.<br />
Hun fik selv her en debriefer-uddannelse samt en FBI-uddannelse<br />
i gidselforhandl<strong>in</strong>g. Siden 1999 har Kira været ansat på<br />
<strong>in</strong>stitut for personale- og virksomhedsudvikl<strong>in</strong>g, som ejes af<br />
Uppsala Universitet, hvor hun arbejder med lederudvikl<strong>in</strong>g,<br />
mytologisk drama og <strong>in</strong>dividuel udvikl<strong>in</strong>g af ledere.<br />
Deltagelse i gå hjem-møderne er gratis.<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g sker via hjemmesiden på følgende adresse:<br />
www.f<strong>in</strong>ansforbundet.dk/ledere<br />
Sidste frist for tilmeld<strong>in</strong>g er fredag den 15. april 2005.<br />
Middelfart Onsdag d. 25. maj kl. 17.00 - 20.00<br />
Comwell Middelfart, Karensm<strong>in</strong>devej 3,<br />
5500 Middelfart<br />
København Mandag d. 30. maj kl. 17.00 - 20.00<br />
FUHU, Fiolstræde 44, 1171 København K
Netværk R<strong>in</strong>gkøb<strong>in</strong>g<br />
Cyrano<br />
Netværk R<strong>in</strong>gkøb<strong>in</strong>g <strong>in</strong>viterer ledige medlemmer<br />
til en teateraften, hvor vi skal se ”Musicalen<br />
Cyrano”.<br />
Kl. 17 mødes vi for at gå ud at spise på et endnu<br />
ikke fastlagt sted nær Hern<strong>in</strong>g Kongrescenter.<br />
Kl. 19.30 ”Cyrano”.<br />
Billetterne tildeles efter pr<strong>in</strong>cippet ”Først til<br />
mølle”.<br />
Tid 27. april<br />
Frist 18. april<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g På udsendte <strong>in</strong>dbydelse til<br />
Birthe Mikkelsen.<br />
ndSeniorgruppen Nordjylland<br />
Seniorgruppen Nordjylland<br />
Tur til Århus<br />
Besøg på det nye kunstmuseum AROS med<br />
guide.<br />
Frokost på Aarslev Kro<br />
Besøg i den Gamle By<br />
Middag på Rold Storkro<br />
Køreplan bus 1 - Nord<br />
7.15 Frederikshavn Rutebilstation<br />
7.35 S<strong>in</strong>dal Apotek<br />
7.50 Hjørr<strong>in</strong>g Bane<strong>går</strong>d<br />
8.15 Q8 Brønderslev<br />
8.45 Sønderport, Nørresundby<br />
Køreplan Bus 2 - Syd<br />
8.35 Aalborg v/Kunstmuseet,<br />
Kong Chr. Alle<br />
8.50 Svenstrup Gl. Banegaard<br />
9.00 Støvr<strong>in</strong>g v/Shell<br />
9.15 Rold Gl. Kro<br />
9.30 Hobro<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g vedlagt check eller <strong>in</strong>dbetal<strong>in</strong>g på<br />
konto 9002.4565445192. Husk ved tilmeld<strong>in</strong>gen<br />
at opgive hvor du står på bussen og at<br />
opgive navn og adresse.<br />
Evt. afbud på tlf. 98 91 10 25<br />
Tid 24. maj<br />
Pris Kr. 100 (drikkevarer for<br />
egen regn<strong>in</strong>g)<br />
Frist 10. maj<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g Hane Hvidegaard,<br />
Hvide<strong>går</strong>ds Ager 5,<br />
9800 Hjørr<strong>in</strong>g,<br />
mail gl.hvidegaard@mail.dk<br />
Kommende arrangementer<br />
• Sommermøde onsdag den 17. august med<br />
Pedersens Sommercabaret på Hedelund i<br />
Brønderslev.<br />
• Julefrokost den 1. december med underholdn<strong>in</strong>g<br />
i Papegøjehaven i Aalborg<br />
Seniorgruppen Vestsjælland<br />
Forårsturen 2005<br />
Turen <strong>går</strong> i år til Herlufsholm med rundvisn<strong>in</strong>g -<br />
Kähler Keramik med rundvisn<strong>in</strong>g <strong>in</strong>kl. 1 dr<strong>in</strong>k -<br />
Menstrup Kro spisn<strong>in</strong>g - Sejltur på Sorø Sø <strong>in</strong>kl.<br />
1 glas v<strong>in</strong>.<br />
Busafgang:<br />
8.00 Holbæk,<br />
Adm<strong>in</strong>istrationscentret<br />
8.45 R<strong>in</strong>gsted, Busterm<strong>in</strong>alen<br />
9.05 Sorø, Busterm<strong>in</strong>alen<br />
Hjemme igen 17.10 - 17.30 - 18.15<br />
Betal<strong>in</strong>g vedlægges tilmeld<strong>in</strong>gen i check eller<br />
<strong>in</strong>dsættes på konto nr. 3208-3208729454<br />
(husk at skrive dit navn - ikke forårstur)<br />
Tid: 24. maj<br />
Pris: Medlemmer kr. 150,<br />
ledsager kr. 250<br />
Frist 13. april<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g: Bjarnold Hermansen,<br />
R<strong>in</strong>gmosevej 15, Kisserup,<br />
4300 Holbæk<br />
eller send en mail<br />
til hermsen@os.dk,<br />
telefon 59 46 26 27Seniorgr<br />
uppen Sønderjylland<br />
Netværk Sønderjylland<br />
Anette Johnsen, Radio Syd<br />
En aften med studievært<br />
De fleste af os hører Radio Syd hver morgen og<br />
har derfor også hørt studievært Anette Johnsen,<br />
som er én af de to studieværter, der klarer<br />
Radio Syds morgenprogram. Vi får nu lejlighed<br />
til at møde hende og høre hende fortælle om<br />
de oplevelser, hun møder som studievært.<br />
Vi mødes kl. 18 på Skytte<strong>går</strong>den, Hjelmallé i<br />
Aabebraa, og mødet starter med et let traktement.<br />
Efterlønnere er meget velkomne – prisen<br />
er den samme som for ledsager.<br />
Tid 12. april<br />
Pris Ledsagere kr. 150<br />
Frist jf. tidligere udsendt<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g Gunner Schmidt,<br />
Lendemark 43,<br />
6372 Bylderup Bov.S<br />
Seniorgruppen Århus<br />
Sommerudflugt<br />
Seniorer, evt. med ledsagere, <strong>in</strong>dbydes til sommerudflugt<br />
til Ebeltoft Zoo og Safari, Stubbe<br />
Søvej 15 med efterfølgende buffet på Hotel<br />
Vægter<strong>går</strong>denm Hovedgaden 31A, Femmøller<br />
Strand.<br />
Program<br />
09.00 Busafgang Viby Torv<br />
v/kirken<br />
09.20 Busafgang Vericentret<br />
10.15 Ankomst Ebeltoft<br />
Zoo og safari<br />
14.00 Buffet Vægter<strong>går</strong>den<br />
16.00 Afgang<br />
Betal<strong>in</strong>g erlægges ved tilmeld<strong>in</strong>g. Noter på tilmeld<strong>in</strong>gen,<br />
hvor du ønsker at påsitge eller om<br />
du kører selv. Vel mødt og på godt gensyn<br />
Tid 24. maj<br />
Pris Ledsager 410 kr.,<br />
for evt. selvkørere er<br />
prisen 280 kr.<br />
Frist 9. maj<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g Sv. W. Andersen,<br />
de Mezasvej 1,<br />
8000 Århus C<br />
Jeg tilmelder mig arrangementet:<br />
Netværk Sønderjylland<br />
En aften med studievært Anette Johnsen<br />
12. april<br />
Seniorgruppen Vestsjælland<br />
Forårsturen 2005<br />
24. maj<br />
Seniorgruppen Århus<br />
Sommerudflugt<br />
24. maj<br />
Seniorgruppen Nordjylland<br />
Tur til Århus<br />
24. maj<br />
Vi gør opmærksom på, at tilmeld<strong>in</strong>g skal sendes til den adresse, der er anført i annoncen<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr./By:<br />
Telefon:<br />
Ledige og Seniorer<br />
Netværk Storkøbenhavn<br />
Forkæl dig selv i DGI-byen<br />
Ankomst fra kl. 8.30 til 9, slut ca. kl. 17.<br />
Deltag i ovennævnte heldagsarrangement,<br />
hvor der bliver sat fokus på dig som person.<br />
Emnerne er:<br />
• Du er hvad du spiser<br />
• Ske d<strong>in</strong> vilje<br />
• Stress håndter<strong>in</strong>g og motivation<br />
• Mediterende yoga (for alle - afslappet tøj)<br />
• Socialt samvær oven på dagens <strong>in</strong>put<br />
Hurtig og b<strong>in</strong>dende tilmeld<strong>in</strong>g<br />
Max. 50 deltagere.<br />
Arrangementet holdes i DGI-byens Restaurant<br />
v/parker<strong>in</strong>gspladsen, Tietgensgade 65<br />
foran hotellet.<br />
Tid 20. april<br />
Pris Gratis<br />
Frist 11. april<br />
Tilmeld<strong>in</strong>g Susanne Skov<br />
tlf. 3296 4600<br />
eller på mail<br />
ss@f<strong>in</strong>ansforbundet.dk<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 37
38 F<strong>in</strong>ans april 2005
F<strong>in</strong>ans Senior<br />
Rejser er nu klar<br />
med to nye<br />
rejser til<br />
efteråret 2005<br />
Vi skal til Sydafrika, hvor vi skal opleve ”hele verden i ét land” og til<br />
Ægypten, hvor vi skal opleve ”Nilens hemmeligheder”.<br />
Beskrivelse m.v. af rejserne frem<strong>går</strong> af nedenstående to annoncer.<br />
Samtidig med dette <strong>in</strong>dlæg har vi sendt en mail med nærmere <strong>in</strong>formationer<br />
om de to rejser. Er du ikke tilmeldt vort mail-kartotek,<br />
kan dette ske ved at sende en mail med påskrift ”F<strong>in</strong>ans Senior<br />
Rejser” til Gunner Schmidt: gunnerlisbet@post.tele.dk<br />
F<strong>in</strong>ans Senior Rejser er en rejseforen<strong>in</strong>g for seniorer med ledsager.<br />
Vi udbyder rejser via F<strong>in</strong>ans samt via mail to gange årligt.<br />
Med hensyn til vore rejser kan vi fortælle, at K<strong>in</strong>a turen har været<br />
den helt store succes. Vi udbød i efteråret 2004 igen en rejse til<br />
K<strong>in</strong>a i maj 2005 og tilmeld<strong>in</strong>gerne gik langt over vore forventn<strong>in</strong>ger.<br />
80 personer havde tid og lyst til rejsen, så der blev dannet tre<br />
grupper, der rejser hhv. den 14. - 15. - og 17 maj 2005.<br />
Har du spørgsmål til os, kan dette ved henvendelse til:<br />
Hanne Hvidegaard, telefon 98 91 10 25<br />
Kaj Lund-Hansen, telefon 97 82 19 36<br />
Bent Pedersen, telefon 55 37 26 11<br />
Alex Wagner, telefon 43 64 75 14<br />
Gunner Schmidt, telefon 74 76 14 00<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 39
Fionia <strong>Bank</strong> søger<br />
medarbejdere<br />
Fionia <strong>Bank</strong> er altid <strong>in</strong>teresseret i henvendelser fra personer, der ser en<br />
udfordr<strong>in</strong>g i at arbejde i Fyns største selvstændige bank. Lige nu søger<br />
vi flere specialister til vores Back Office.<br />
Vi er på udkig efter kolleger med lyst, <strong>in</strong>teresse og gerne erfar<strong>in</strong>g <strong>in</strong>den<br />
for et eller flere af følgende områder:<br />
● Afvikl<strong>in</strong>g af danske værdipapirer<br />
● Afvikl<strong>in</strong>g af udenlandske værdipapirer<br />
● Afvikl<strong>in</strong>g af valuta og derivater<br />
Vi er en afdel<strong>in</strong>g i vækst og tilbyder dig et alsidigt job i samarbejde med<br />
15 engagerede kolleger. Udover at fungere som Back Office for os selv,<br />
er vi også depotbank for flere <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>gsforen<strong>in</strong>ger og adskillige danske<br />
penge<strong>in</strong>stitutter. Vi kan derfor tilbyde en spændende arbejdsplads,<br />
rig på variation og udfordr<strong>in</strong>ger.<br />
Personlige kvalifikationer:<br />
● Du kan lide at arbejde selvstændigt<br />
● Du har gode analytiske evner<br />
● Du har flair for IT og projektarbejde<br />
● Du er omhyggelig og ansvarsbevidst<br />
● Du er fleksibel, kreativ og humoristisk<br />
● Du samarbejder positivt og åbent med alle<br />
Vi lægger stor vægt på d<strong>in</strong>e menneskelige kvalifikationer og stiller derfor<br />
ikke specielle krav til d<strong>in</strong> teoretiske baggrund.<br />
Ansøgn<strong>in</strong>ger bedes sendt til<br />
Fionia <strong>Bank</strong> A/S, HR og udvikl<strong>in</strong>g, Vestre Stationsvej 7, 5100 Odense C<br />
eller på e-mail personale.service@fioniabank.dk.<br />
Eventuelle spørgsmål kan rettes til adm<strong>in</strong>istrationschef Søren Kirch på<br />
tlf. 65 20 44 20 eller på e-mail ski@fioniabank.dk<br />
Fionia <strong>Bank</strong> er Fyns største selvstændige bank. Med en markedsandel på 20 pct. og over 500 medarbejdere<br />
fordelt på 36 afdel<strong>in</strong>ger på Fyn og i Trekantområdet har vi en størrelse, der betyder, at vi kan<br />
håndtere alle typer opgaver for både privat- og erhvervskunder.<br />
Via Børs Fyn, som er Fionia <strong>Bank</strong>s børsmæglerafdel<strong>in</strong>g, rådgives og betjenes en række større <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>gskunder<br />
og <strong>in</strong>stitutionelle kunder. Herudover fungerer Fionia <strong>Bank</strong> som nichebank på engros f<strong>in</strong>ansier<strong>in</strong>gsmarkedet,<br />
ligesom vi har en voksende engrosbankvirksomhed for lokale penge<strong>in</strong>stitutter.<br />
Ønsker du at uddybe dit kendskab til Fionia <strong>Bank</strong> henviser vi til vores hjemmeside www.fioniabank.dk.<br />
40 F<strong>in</strong>ans april 2005<br />
www.fioniabank.dk<br />
Vi søger en fuldtidsmedarbejder<br />
til Backoffi ce.<br />
Hvis du er vores kommende medarbejder, bliver du en del af<br />
vores Backoffi ce team på fem kompetente kolleger.<br />
Hvilke opgaver får du?<br />
I Backoffi ce kommer du blandt andet til at styre vores konti i<br />
Nationalbanken, afvikle fondshandler, samtidig med at du også<br />
deltager i arbejdet med udenlandske betal<strong>in</strong>ger, valuta lån, fi nansielle<br />
<strong>in</strong>strumenter samt ad hoc opgaver.<br />
Hvordan forestiller vi os d<strong>in</strong> profi l?<br />
Du har erfar<strong>in</strong>g med afvikl<strong>in</strong>g af værdipapirer og kender til likviditetsstyr<strong>in</strong>g<br />
og udlandsbetal<strong>in</strong>ger. Har du derudover viden om fi nansielle<br />
<strong>in</strong>strumenter er det et plus.<br />
Vi har et godt team og lægger vægt på, at du kan skabe et godt<br />
samarbejde og gode resultater i tæt samarbejde med d<strong>in</strong>e kolleger.<br />
Derfor forventer vi, at du er udadvendt og en team player som<br />
også kan arbejde selvstændigt.<br />
Hvad kan vi tilbyde dig?<br />
F<strong>in</strong>ansbanken har <strong>in</strong>gen fi lialer. Så vi er en spændende arbejdsplads,<br />
dels fordi vi har alle kompetencer samlet et sted og dels<br />
fordi vi er en m<strong>in</strong>dre bank. Du får et selvstændigt job med korte<br />
beslutn<strong>in</strong>gsveje og en afslappet omgangstone. Lønnen afspejler<br />
d<strong>in</strong> <strong>in</strong>dsats, resultater og kvalifi kationer.<br />
Kontakt os<br />
Vil du høre mere om jobbet, er du velkommen til at kontakte Ghita<br />
Michelsen eller Birgitte Saidi på telefon nr. 77 55 01 54 / 77 55 01 52.<br />
Send d<strong>in</strong> ansøgn<strong>in</strong>g til ulrich.jespersen@fi nansbanken.dk eller pr<br />
brev til F<strong>in</strong>ansbanken, Lautrupsgade 7, 2100 København Ø, att.<br />
Ulrich Jespersen senest torsdag den 14. 4. 2005.<br />
F<strong>in</strong>ansbanken er en specialbank for private – og andre aktive <strong>in</strong>ve storer – der gerne vil <strong>in</strong>ve stere<br />
deres formue fornuftigt. Vi er en af de få banker i Danmark, der tilbyder virkelig uafhæn gig<br />
Private <strong>Bank</strong><strong>in</strong>g. F.eks. har vi ikke egne <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>gsforen<strong>in</strong>ger, vi skal tage hensyn til.<br />
CoWorkers
Stedfortræder for kreditchefen<br />
leas<strong>in</strong>g- og factor<strong>in</strong>gselskab<br />
Kreditvurder<strong>in</strong>g af erhvervskunder<br />
Som fuldmægtig på kreditkontoret får du en central placer<strong>in</strong>g i et moderne f<strong>in</strong>ansier<strong>in</strong>gsselskab, som har<br />
specialiseret sig i f<strong>in</strong>ansiel leas<strong>in</strong>g og factor<strong>in</strong>g til dansk erhvervsliv.<br />
D<strong>in</strong>e nøgleopgaver i teamet bliver behandl<strong>in</strong>g af kredit<strong>in</strong>dstill<strong>in</strong>ger fra virksomhedens f<strong>in</strong>ansier<strong>in</strong>gskonsulenter<br />
med henblik på selvstændig still<strong>in</strong>gtagen eller forelæggelse for kreditchefen eller direktionen.<br />
I tilknytn<strong>in</strong>g hertil kan der ved særligt komplekse sager være behov for rådgivn<strong>in</strong>g og coach<strong>in</strong>g af f<strong>in</strong>ansier<strong>in</strong>gskonsulenterne<br />
og eventuelt sambesøg hos kunderne.<br />
Desuden <strong>in</strong>debærer still<strong>in</strong>gen opgaver som rediger<strong>in</strong>g af virksomhedens juridiske standarddokumenter,<br />
kredit controll<strong>in</strong>g samt udarbejdelse af diverse materiale <strong>in</strong>denfor kreditområdet til brug for bestyrelsen.<br />
Endelig vil du få til opgave at fungere som stedfortræder for kreditchefen, som med reference til<br />
direktøren leder kreditkontoret med i alt 3 medarbejdere.<br />
Du arbejder i dag med rådgivn<strong>in</strong>g eller kreditvurder<strong>in</strong>g af<br />
erhvervskunder i bank eller lignende<br />
Vi forventer, at du har en væsentlig erfar<strong>in</strong>g i kreditvurder<strong>in</strong>g af erhvervskunder. Du har suppleret d<strong>in</strong> praktiske f<strong>in</strong>ansielle<br />
uddannelse med f<strong>in</strong>anssektorens videregående kurser og er HD eller har et fagligt erfar<strong>in</strong>gsgrundlag som matcher.<br />
Af personlige egenskaber lægger vi især vægt på, at du har gode analytiske evner, er ansvarsfuld og er god til at<br />
kommunikere med d<strong>in</strong>e kolleger.<br />
Med d<strong>in</strong> faglige baggrund i bagagen får du her mulighed for at få masser af spændende udfordr<strong>in</strong>ger i en dynamisk og<br />
ekspansiv branche.<br />
Ønsker du yderligere oplysn<strong>in</strong>ger, er du velkommen til at kontakte kreditchef Niels Skovgaard Larsen på telefon<br />
62 61 20 20. Har vi fanget d<strong>in</strong> <strong>in</strong>teresse, så send d<strong>in</strong> ansøgn<strong>in</strong>g til Leas<strong>in</strong>g Fyn, Havnegade 19 B, 5600 Faaborg.<br />
Leas<strong>in</strong>g Fyn & Factor<strong>in</strong>g <strong>Bank</strong>aktieselskab<br />
har specialiseret sig i f<strong>in</strong>ansiel<br />
leas<strong>in</strong>g og factor<strong>in</strong>g. Vi har base på Fyn,<br />
men samarbejder med erhvervskunder<br />
og forhandlere over hele landet.<br />
Vi er et fleksibelt team på 42 medarbejdere,<br />
der lægger vægt på hurtig og<br />
personlig service af høj kvalitet.<br />
Virksomheden har eksisteret i 21 år og er<br />
et af landets mest rentable leas<strong>in</strong>g- og<br />
factor<strong>in</strong>gselskaber.<br />
Vi er ejet af Sparekassen Faaborg,<br />
Middelfart Sparekasse og Svendborg<br />
Sparekasse.<br />
Læs mere på www.leas<strong>in</strong>gfyn.dk.<br />
F<strong>in</strong>ans april 2005 41
F<strong>in</strong>ans april 2005 43
F<strong>in</strong>ansforbundet<br />
Langebrogade 5<br />
Postboks 1960<br />
1411 København K<br />
41028<br />
SORTERET MAGASINPOST<br />
PP<br />
DANMARK<br />
Realkredit på land og i by<br />
DLR Kredit har solid erfar<strong>in</strong>g med<br />
realkreditf<strong>in</strong>ansier<strong>in</strong>g af<br />
■ landejendomme - produktion og bolig<br />
■ kontor- og forretn<strong>in</strong>gsejendomme<br />
■ private udlejn<strong>in</strong>gsejendomme<br />
■ private andelsboliger<br />
■ alment boligbyggeri<br />
■ <strong>in</strong>dustri- og håndværksejendomme<br />
Se mere på www.dlr.dk eller r<strong>in</strong>g 70 10 00 90