Ti Ting, Den Motiverende Samtale ikke er
Ti Ting, Den Motiverende Samtale ikke er
Ti Ting, Den Motiverende Samtale ikke er
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng,<br />
<strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
ARTIKEL<br />
William R. Mill<strong>er</strong> & Stephen Rollnick<br />
Ov<strong>er</strong>sat af Greg<strong>er</strong>s Rosdahl eft<strong>er</strong> ”Ten things that MI is not”<br />
bragt i Behavioural and Cognitive Psychoth<strong>er</strong>apy 2009, 37, 129-140<br />
Indledning<br />
Det <strong>er</strong> 26 år siden, den første beskrivelse<br />
af Motivational Int<strong>er</strong>viewing (MI), på<br />
dansk kaldet <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong>,<br />
dukkede op i dette tidsskrift (Behavioural<br />
and Cognitive Psychoth<strong>er</strong>apy). Antallet<br />
af publikation<strong>er</strong> om MI <strong>er</strong> siden da fordoblet<br />
hv<strong>er</strong>t tredje år, og d<strong>er</strong> <strong>er</strong> nu<br />
MI-und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>e og ov<strong>er</strong>sættels<strong>er</strong> i mindst<br />
38 sprog. Inden for det int<strong>er</strong>nationale<br />
netværk af und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>e i MI (MINT) har<br />
m<strong>er</strong>e end 1.500 mennesk<strong>er</strong> afsluttet<br />
uddannelsen som MI-und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>.<br />
Hvis hv<strong>er</strong> af disse har uddannet 100 klinik<strong>er</strong>e,<br />
og hv<strong>er</strong> klinik<strong>er</strong> har praktis<strong>er</strong>et MI<br />
med 100 p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, så <strong>er</strong> resultatet af<br />
MINT alene, at mindst 15 million<strong>er</strong> mennesk<strong>er</strong><br />
har deltaget i en motiv<strong>er</strong>ende samtale.<br />
Når en kompleks metode formidles<br />
så bredt og så hurtigt, som det <strong>er</strong> sket<br />
med MI, <strong>er</strong> det <strong>ikke</strong> ov<strong>er</strong>raskende, at dens<br />
græns<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> uklare. I forbindelse med<br />
udbredelsen af enhv<strong>er</strong> kompleks metode<br />
sk<strong>er</strong> d<strong>er</strong> en naturlig ”genopfindelsesproces”<br />
(Rog<strong>er</strong>s, 2003), hvor de, d<strong>er</strong> brug<strong>er</strong><br />
metoden, tilpass<strong>er</strong> den til d<strong>er</strong>es egen forståelse<br />
og stil.<br />
Ændring<strong>er</strong> som disse kan forbedre metoden<br />
ell<strong>er</strong> gøre den lett<strong>er</strong>e tilgængelig for<br />
en bestemt gruppe (Mill<strong>er</strong>, Villanueva,<br />
Tonigan og Cuzmar, 2007). Det <strong>er</strong> også<br />
muligt, at genopfindelsen fj<strong>er</strong>n<strong>er</strong> nogle<br />
vigtige element<strong>er</strong> i metoden ell<strong>er</strong> nogle<br />
af de aktive ingrediens<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> gør metoden<br />
virkningsfuld. Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for vigtigt at<br />
forstå, hvori de væsentlige element<strong>er</strong><br />
består, og hvilke bestanddele og elemen-<br />
t<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kan ændres, uden at ødelægge<br />
de vigtigste karakt<strong>er</strong>istika ved metoden.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede gjort et stort fremskridt i<br />
at forstå, hvori MI har sin effekt (Amrhein,<br />
Mill<strong>er</strong>, Yahne, Palm<strong>er</strong> og Fulch<strong>er</strong>, 2003;<br />
Moy<strong>er</strong>s, Mill<strong>er</strong> og Hendrickson, 2005),<br />
men det <strong>er</strong> tydeligt, at d<strong>er</strong> stadig <strong>er</strong> lang<br />
vej endnu.<br />
Det sk<strong>er</strong> også sommetid<strong>er</strong>, at en metode<br />
ændres så grundlæggende, at den <strong>ikke</strong><br />
læng<strong>er</strong>e lign<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> ligefrem <strong>er</strong> i modstrid<br />
med dens oprindelige form. <strong>Den</strong> konfront<strong>er</strong>ende,<br />
autoritære og tvangsmæssige<br />
form for behandling af afhængighed, ofte<br />
beskrevet i slutningen af det 20. århundrede<br />
som ”sygdomsmodellen” og<br />
”12-trins-modellen”, var i ret stor modstrid<br />
med de oprindelige beskrivels<strong>er</strong> af<br />
programmet Anonyme Alkoholik<strong>er</strong>e<br />
(Mill<strong>er</strong> og Kurtz, 1994; White og Mill<strong>er</strong>,<br />
2007). På et tidspunkt indehold<strong>er</strong> sådan<br />
en genopfindelse <strong>ikke</strong> læng<strong>er</strong>e ånden i<br />
det, som <strong>er</strong> defin<strong>er</strong>et som den oprindelige<br />
metode, og til tid<strong>er</strong> kan det endda<br />
være i modstrid med den oprindelige<br />
ånd. Dette betyd<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> nødvendigvis, at<br />
genopfindelsen <strong>er</strong> ineffektiv. Det betyd<strong>er</strong><br />
blot, at det <strong>er</strong> blevet til noget andet.<br />
Vi har forsøgt at defin<strong>er</strong>e klart, hvad MI<br />
<strong>er</strong>, og vores beskrivels<strong>er</strong> har udviklet sig<br />
gennem tiden (Mill<strong>er</strong> og Rollnick, 1991,<br />
2002; Rollnick, Mill<strong>er</strong> og Butl<strong>er</strong>, 2008;<br />
Rollnick og Mill<strong>er</strong>, 1995). Vi har også<br />
nævnt nogle forskelle mellem MI og<br />
andre tilgange. Alt imens MI spred<strong>er</strong> sig i<br />
praksis, stød<strong>er</strong> vi fortsat på forestilling<strong>er</strong><br />
Implement Consulting Group<br />
1
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
<strong>Ti</strong> ting, MI <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
om og beskrivels<strong>er</strong> af MI, d<strong>er</strong> afvig<strong>er</strong><br />
væsentligt fra, hvordan vi har forstået<br />
denne metode. For at sikre afklaring og<br />
skabe diskussion har vi d<strong>er</strong>for fundet det<br />
nyttigt at beskrive ti ting, som <strong>Den</strong><br />
<strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> eft<strong>er</strong> vores opfattelse<br />
<strong>ikke</strong> <strong>er</strong>.<br />
1. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> bas<strong>er</strong>et på den<br />
transteoretiske model<br />
Dette <strong>er</strong> en forståelig sammenblanding.<br />
MI og den transteoretiske model (TTM)<br />
for forandring (Prochaska og DiClemente,<br />
1984) blev udviklet samtidig i begyndelsen<br />
af 1980’<strong>er</strong>ne. <strong>Den</strong> transteoretiske<br />
model og dens bedst kendte bestanddel<br />
om forandringens stadi<strong>er</strong> (stages of<br />
change-modellen) revolution<strong>er</strong>ede<br />
afhængighedsbehandlingen, og gen<strong>er</strong>elt<br />
ændrede den tankegangen hos fagfolk i<br />
relation til, hvordan de tænk<strong>er</strong> om det at<br />
skulle hjælpe til forandring<strong>er</strong>.<br />
De fleste behandlingsform<strong>er</strong> synes at<br />
antage, at folk all<strong>er</strong>ede enten <strong>er</strong> i forb<strong>er</strong>edelsesstadiet<br />
ell<strong>er</strong> i handlingsstadiet og<br />
således <strong>er</strong> klar til forandring. TTM skabte<br />
en <strong>er</strong>kendelse af, at mange – hvis <strong>ikke</strong> de<br />
fleste mennesk<strong>er</strong> med lidels<strong>er</strong> forbundet<br />
med stofmisbrug – ja selv dem, d<strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede<br />
<strong>er</strong> inde i behandlingssystemet,<br />
endnu <strong>ikke</strong> har besluttet ell<strong>er</strong> forpligtet<br />
sig til at ændre noget, og at behandlingen<br />
d<strong>er</strong>for bør tilpasses p<strong>er</strong>sonens aktuelle<br />
niveau for parathed. Snar<strong>er</strong>e end at<br />
bebrejde folk at være umotiv<strong>er</strong>ede blev<br />
det nu en del af klinik<strong>er</strong>ens opgave at<br />
styrke klientens motivation for forandring.<br />
På det tidspunkt var d<strong>er</strong> relativt få<br />
behandlingsmetod<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> var designet til<br />
at kunne dette, og d<strong>er</strong>for var d<strong>er</strong> en<br />
naturlig ov<strong>er</strong>ensstemmelse mellem MI og<br />
den transteoretiske model og modellen<br />
om forandringens stadi<strong>er</strong>.<br />
Både TTM og MI blev præsent<strong>er</strong>et på den<br />
tredje int<strong>er</strong>nationale konf<strong>er</strong>ence om<br />
behandling af addiktiv adfærd i 1984, og<br />
det d<strong>er</strong>af følgende tidsskrift var organis<strong>er</strong>et<br />
omkring forandringens stadi<strong>er</strong> (Mill<strong>er</strong><br />
og Heath<strong>er</strong>, 1986). Stadi<strong>er</strong>ne tilvejebragte<br />
en naturlig måde at tænke om den kliniske<br />
rolle i MI, og MI gav et klart eksempel<br />
på, hvordan klinik<strong>er</strong>e kan hjælpe folk til at<br />
bevæge sig fra stadi<strong>er</strong>ne før-ov<strong>er</strong>vejelse<br />
og ov<strong>er</strong>vejelse til forb<strong>er</strong>edelsesstadiet og<br />
handlingsstadiet. Ikke desto mindre har<br />
MI aldrig været bas<strong>er</strong>et på TTM.<br />
TTM har til formål at give en samlet konceptuel<br />
model for, hvordan og hvorfor<br />
d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> forandring<strong>er</strong>, mens MI <strong>er</strong> en specifik<br />
klinisk metode til at styrke den p<strong>er</strong>sonlige<br />
motivation for forandring. <strong>Den</strong><br />
implicitte und<strong>er</strong>liggende teori i MI <strong>er</strong> først<br />
nu ved at blive udviklet og <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> tiltænkt<br />
at være en omfattende teori om<br />
forandring. Det <strong>er</strong> hv<strong>er</strong>ken nødvendigt<br />
ell<strong>er</strong> vigtigt at forklare om TTM og forandringens<br />
stadi<strong>er</strong>, når man udfør<strong>er</strong> MI. Det<br />
<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> nødvendigt at fastsætte en p<strong>er</strong>sons<br />
stadie for forandring som en del af<br />
ell<strong>er</strong> som forb<strong>er</strong>edelse til MI. I anden<br />
udgave af Motivationssamtalen har vi<br />
bevidst fj<strong>er</strong>net alle henvisning<strong>er</strong> til TTM i<br />
den første halvdel af bogen, netop fordi<br />
de to teori<strong>er</strong> ofte blev forvekslet (Mill<strong>er</strong><br />
og Rollnick, 2002). I stedet bidrog<br />
DiClimente og Velasquez (2002) med et<br />
kapitel til den sidste halvdel af bogen,<br />
hvor de specifikt udforskede indbyrdes<br />
sammenhænge mellem TTM og MI.<br />
2. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en måde at narre folk til at<br />
gøre, hvad de <strong>ikke</strong> ønsk<strong>er</strong> at gøre<br />
Praktik<strong>er</strong>e komm<strong>er</strong> und<strong>er</strong>tiden til en<br />
introduc<strong>er</strong>ende MI-uddannelse og forvent<strong>er</strong><br />
at lære et trick til at få mennesk<strong>er</strong><br />
til at gøre, hvad de vil have dem til at<br />
gøre, uafhængigt af hvad disse mennesk<strong>er</strong><br />
selv har lyst til, måske i lighed med<br />
st<strong>er</strong>eotyp<strong>er</strong> af posthypnotiske suggestion<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> paradoksal intention. I modsætning<br />
til dette imødekomm<strong>er</strong> og honor<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
MI mennesk<strong>er</strong>s autonomi og begynd<strong>er</strong><br />
med antagelsen om, at mennesk<strong>er</strong> skal<br />
træffe d<strong>er</strong>es egne adfærdsmæssige valg,<br />
og at det at vælge <strong>ikke</strong> kan ov<strong>er</strong>tages af<br />
en anden. Selv und<strong>er</strong> de mest ekstreme<br />
afsavn i koncentrationslejre s<strong>er</strong> man, at<br />
det, d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> kan tages fra et menneske,<br />
<strong>er</strong> valget af, hvordan man skal være<br />
(Frankl, 1963). Hvis en p<strong>er</strong>son virkelig<br />
<strong>ikke</strong> <strong>er</strong> motiv<strong>er</strong>et til at ændre sig, kan MI<br />
<strong>ikke</strong> skabe motivationen. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> et<br />
kunstgreb, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> skabt til at ov<strong>er</strong>liste<br />
Implement Consulting Group<br />
2
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> kapre en p<strong>er</strong>sons motivation. Det<br />
handl<strong>er</strong> om at fremme den pågældende<br />
p<strong>er</strong>sons egne argument<strong>er</strong> for forandring<br />
og <strong>ikke</strong> at påføre p<strong>er</strong>sonen andres<br />
argument<strong>er</strong>.<br />
Dette gæld<strong>er</strong> også i den ganske almindelige<br />
situation, hvor MI bruges til klient<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> på den ene ell<strong>er</strong> anden måde tvinges<br />
til at modtage behandling. <strong>Den</strong> adfærdsændring,<br />
d<strong>er</strong> h<strong>er</strong> <strong>er</strong> tale om, skal være en<br />
forandring, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> i den enkeltes egen<br />
int<strong>er</strong>esse, og skal d<strong>er</strong>for <strong>ikke</strong> ske for at<br />
behage ell<strong>er</strong> for at tage hensyn til en<br />
anden p<strong>er</strong>son, et sundhedsvæsen ell<strong>er</strong> en<br />
organisation. Vi men<strong>er</strong>, at det ville være<br />
uetisk for eksempel at forsøge at bruge<br />
MI som en måde at sælge et produkt, fylde<br />
private behandlingssenge ell<strong>er</strong> indhente<br />
samtykke til at deltage i forskning.<br />
I relation til dette <strong>er</strong> MI <strong>ikke</strong> et v<strong>er</strong>bum.<br />
Man kan <strong>ikke</strong> ”MI’e” nogen. <strong>Ti</strong>lsvarende<br />
kan man <strong>ikke</strong> lave MI ”på” ell<strong>er</strong> ”til” nogen.<br />
Alle disse måd<strong>er</strong> at tale på forudsætt<strong>er</strong><br />
en slags eksp<strong>er</strong>t/modtag<strong>er</strong>forhold, d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
i modstrid med de und<strong>er</strong>liggende antagels<strong>er</strong><br />
og ånden i MI. De relevante forholdsord<br />
<strong>er</strong> at lave MI ”for” ell<strong>er</strong> ”med”<br />
nogen.<br />
3. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en teknik<br />
Udtrykket ”teknik” antyd<strong>er</strong> en forholdsvis<br />
enkel proces ell<strong>er</strong> en særlig procedure,<br />
hvor d<strong>er</strong> <strong>er</strong> specif<strong>ikke</strong> og foreskrevne trin,<br />
man blot skal følge. Hvis MI var en teknik,<br />
ville den medicinske skoles formel ”se en<br />
gøre det, gør det selv, und<strong>er</strong>vis en anden<br />
i at gøre det” formentlig kunne finde<br />
anvendelse. På godt og ondt <strong>er</strong> MI betydeligt<br />
m<strong>er</strong>e komplekst end dette. MI forstås<br />
bedst som en klinisk metode ell<strong>er</strong><br />
som en kommunikationsmetode og som<br />
en kompleks færdighed, d<strong>er</strong> læres ov<strong>er</strong><br />
tid med mass<strong>er</strong> af træning. MI <strong>er</strong> en styrende<br />
metode, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> designet til at styrke<br />
en p<strong>er</strong>sons indre motivation for forandring<br />
(Rollnick et al., 2008).<br />
Det, d<strong>er</strong> oprindeligt inspir<strong>er</strong>ede os til at<br />
præcis<strong>er</strong>e MI’s und<strong>er</strong>liggende antagels<strong>er</strong><br />
og ånden i MI (Rollnick og Mill<strong>er</strong>, 1995),<br />
var, at vi så en st<strong>er</strong>eotyp praktis<strong>er</strong>ing af<br />
MI. At udføre MI uden at have forståelse<br />
for og uden at kunne demonstr<strong>er</strong>e ånden<br />
bag MI <strong>er</strong> som at have ordene til en sang<br />
uden melodien. D<strong>er</strong> mangl<strong>er</strong> noget<br />
essentielt. Eft<strong>er</strong>levelse af ånden i MI <strong>er</strong><br />
målbar og forudsig<strong>er</strong> behandlingsresultat<strong>er</strong><br />
(Gaume, Gmel og Daeppen, 2008;<br />
Madson og Campbell, 2006; Mill<strong>er</strong> og<br />
Mount, 2001; Moy<strong>er</strong>s, Martin, Catley,<br />
Harris og Ahluwalia, 2003; Moy<strong>er</strong>s,<br />
Martin, Houck, Christoph<strong>er</strong> og Tonigan<br />
und<strong>er</strong> trykning). I vores tidlige mat<strong>er</strong>iale<br />
var vi <strong>ikke</strong> tilstrækkeligt opmærksomme<br />
på dette und<strong>er</strong>liggende Menschenbild<br />
ell<strong>er</strong> menneskesyn, og dette kan have<br />
bidraget til forestillingen om MI som en<br />
teknik.<br />
Et beslægtet problem <strong>er</strong> i denne forbindelse<br />
brugen af en struktur<strong>er</strong>et behandlingsmanual,<br />
som af og til antages at<br />
være afgørende for kvalitetssikring af evidensbas<strong>er</strong>et<br />
praksis. Kvaliteten af udførelsen<br />
af MI kan måles pålideligt uden<br />
henvisning til en bestemt t<strong>er</strong>apeutmanual<br />
(Madson og Campbell, 2006). En metaanalyse<br />
af resultat<strong>er</strong>ne af forskning i MI<br />
(Hettema, Steele og Mill<strong>er</strong>, 2005) vis<strong>er</strong>, at<br />
und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong>, hvor d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> var nogen<br />
specifik manual til at guide udførelsen af<br />
MI, viste den dobbelte effekt i forhold til<br />
studi<strong>er</strong> med en struktur<strong>er</strong>et MI t<strong>er</strong>apeutmanual.<br />
Dette <strong>er</strong> et resultat, d<strong>er</strong> står i<br />
modsætning til den sædvanlige antagelse<br />
om, at en manual sikr<strong>er</strong> tæt tilslutning<br />
til en psykot<strong>er</strong>apeutisk metode. Et<br />
eksempel på et klinisk forsøg, hvor vi<br />
fandt næsten ingen effekt af MI på forbruget<br />
af narkotika (Mill<strong>er</strong>, Yahne og<br />
Tonigan, 2003), var et forsøg, hvor t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong>ne<br />
fulgte en meget struktur<strong>er</strong>et<br />
MI-manual. Eft<strong>er</strong>følgende psykolingvistiske<br />
analys<strong>er</strong> antyd<strong>er</strong> grunden til, at denne<br />
slags int<strong>er</strong>vention <strong>ikke</strong> havde den<br />
sædvanlige effekt (Amrhein et al., 2003).<br />
Idet MI-int<strong>er</strong>ventionen var begrænset til<br />
kun en session, krævede manualen, at<br />
man afsluttede hv<strong>er</strong> samtale med at<br />
udfærdige en handlingsplan. <strong>Den</strong> uudtalte<br />
instruktion var: ”Uanset om klienten <strong>er</strong><br />
klar ell<strong>er</strong> ej”. For omkring to tredjedele af<br />
deltag<strong>er</strong>ne i forsøget var dette helt fint.<br />
Sprog, d<strong>er</strong> afspejl<strong>er</strong> forpligtelse til forandring,<br />
blev øget i løbet af samtalen, og<br />
opfølgning gennem et år viste, at som<br />
gruppe afholdte disse klient<strong>er</strong> sig næsten<br />
fuldstændigt fra at tage stoff<strong>er</strong>.<br />
<strong>Den</strong> rest<strong>er</strong>ende tredjedel fortsatte med<br />
at bruge narkotika med en høj frekvens,<br />
om end den var halv<strong>er</strong>et.<br />
Implement Consulting Group 3
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
Da Amrhein und<strong>er</strong>søgte og analys<strong>er</strong>ede<br />
sproget i samtal<strong>er</strong>ne med de mindre succesfulde<br />
klient<strong>er</strong>, opdagede han, at styrken<br />
af forpligtelse til forandring faldt til<br />
nul netop på det punkt, hvor samtalen<br />
kom til at handle om at lave en handlingsplan.<br />
For disse klient<strong>er</strong> <strong>er</strong> det sandsynligt,<br />
at det ville have været bedre at<br />
lade dem blive på det relativt høje niveau<br />
for forpligtelse, man havde nået gennem<br />
fase 1 af MI i stedet for at insist<strong>er</strong>e på, at<br />
de lav<strong>er</strong> en handlingsplan, som de <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
klar til. Enhv<strong>er</strong> klinik<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> uddannet i<br />
MI, ville <strong>ikke</strong> presse på for at lave en<br />
handlingsplan, hvis han så, at klienten<br />
begyndte at trække i land. Men disse<br />
t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> skulle holde sig tæt til<br />
manualen, fortsatte alligevel med at tale<br />
handlingsplan med klienten. Fejlen i<br />
manualen bestod i at bruge en bestemt<br />
sekvens af tekn<strong>ikke</strong>n snar<strong>er</strong>e end at tillade<br />
den tilpasningsevne, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> grundlæggende<br />
for god MI.<br />
MI må <strong>ikke</strong> forveksles ell<strong>er</strong> sidestilles med<br />
nogen af de konkrete tekn<strong>ikke</strong>r, d<strong>er</strong> bruges<br />
i den kliniske metode. For eksempel<br />
kan skalaspørgsmålet om vigtighed og<br />
troen på egne evn<strong>er</strong> anvendes konstruktivt<br />
inden for MI og kan let læres som en<br />
teknik af praktik<strong>er</strong>e inden for sundhedsvæsenet,<br />
som <strong>ikke</strong> nødvendigvis kend<strong>er</strong><br />
MI (Rollnick et al., 2008). At bruge disse<br />
spørgsmål udgør dog <strong>ikke</strong> MI, og det <strong>er</strong><br />
hell<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en nødvendig bestanddel af<br />
MI.<br />
4. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en beslutningsbalance<br />
En teknik, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> blevet forvekslet med<br />
MI, <strong>er</strong> udarbejdelsen af en beslutningsbalance.<br />
Tekn<strong>ikke</strong>n blev beskrevet for længe<br />
siden af Benjamin Franklin og kodific<strong>er</strong>et<br />
inden for psykologien af Janis og Mann<br />
(1977). Ved at bruge denne måde til at<br />
løse p<strong>er</strong>sonlige konflikt<strong>er</strong> og ambivalens<br />
på udforsk<strong>er</strong> rådgiv<strong>er</strong>en grundigt både<br />
fordele og ulemp<strong>er</strong> ved forandring. Ofte<br />
udarbejdes en fire-felts-model, d<strong>er</strong><br />
opregn<strong>er</strong> og uddyb<strong>er</strong> følgende: (1) fordelene<br />
ved status quo, (2) omkostning<strong>er</strong>ne<br />
ved status quo, (3) de mulige fordele ved<br />
forandring og (4) de mulige omkostning<strong>er</strong><br />
ved forandring. Tanken bag denne<br />
øvelse <strong>er</strong>, at man gennem en grundig<br />
udforskning af begge sid<strong>er</strong> af ligningen<br />
hjælp<strong>er</strong> folk til at afklare og rationelt løse<br />
d<strong>er</strong>es ambivalens. Vi men<strong>er</strong>, at denne<br />
fremgangsmåde <strong>er</strong> helt på sin plads, når<br />
rådgiv<strong>er</strong>en ønsk<strong>er</strong> at undgå at argument<strong>er</strong>e<br />
for forandring ell<strong>er</strong> styre p<strong>er</strong>sonen i<br />
en bestemt retning.<br />
Vi nævnte én mulig anvendelse af at<br />
arbejde med beslutningsbalancen i MI<br />
(Mill<strong>er</strong> og Rollnick, 1991, 2002). At arbejde<br />
med beslutningsbalancen var en ud af<br />
otte strategi<strong>er</strong>, som vi beskrev, i forbindelse<br />
med at fremkalde forandringsudsagn.<br />
Især for klient<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> i meget lille<br />
grad <strong>er</strong> klar til forandring og d<strong>er</strong>for nævn<strong>er</strong><br />
relativt få argument<strong>er</strong> for forandring<br />
og d<strong>er</strong>for kan virke som om, de har modstand<br />
mod at ændre noget, kan dette<br />
være en måde at komme godt i gang på.<br />
Det kan gøre det naturligt og virke som<br />
en løftestang til at spørge om de knapt<br />
så gode ting ved at dr<strong>ikke</strong>, at man start<strong>er</strong><br />
med at spørge om de gode ting ved at<br />
dr<strong>ikke</strong>. Beslutningsbalancen <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en<br />
teknik, vi ville bruge rutinemæssigt, men<br />
snar<strong>er</strong>e en teknik, vi ville bruge med klient<strong>er</strong>,<br />
hvor indledende forsøg på at fremkalde<br />
udsagn om fordele ved en forandring<br />
<strong>ikke</strong> havde den store succes. I nogle<br />
fremstilling<strong>er</strong> af MI <strong>er</strong> det at konstru<strong>er</strong>e<br />
en komplet beslutningsbalance af afgørende<br />
betydning. Det anses endda i nogle<br />
fremstilling<strong>er</strong> som den vigtigste teknik.<br />
At lave en diskussion omkring fordele og<br />
ulemp<strong>er</strong> blev til tid<strong>er</strong> i sig selv anset for<br />
at være MI.<br />
I det at udføre MI <strong>er</strong> d<strong>er</strong> intet fundamentalt,<br />
væsentligt ell<strong>er</strong> afgørende ved tekn<strong>ikke</strong>n<br />
beslutningsbalancen. I virkeligheden<br />
kunne det modsige vores oprindelige<br />
opfattelse af MI, hvor d<strong>er</strong> fokus<strong>er</strong>es på at<br />
indhente klientens egne forandringsudsagn<br />
og samtidig være varsom med <strong>ikke</strong><br />
at forstærke klientens status quo-udsagn.<br />
Klientens motiv<strong>er</strong> for status quo dukk<strong>er</strong><br />
naturligt op i MI med ambivalente mennesk<strong>er</strong>.<br />
Vi har beskrevet en række forskellige<br />
måd<strong>er</strong> at reag<strong>er</strong>e på sådanne status<br />
quo-udsagn (tidlig<strong>er</strong>e forstået som<br />
”modstand”) for at undgå at fremkalde<br />
og styrke dem og for at bringe samtalen<br />
tilbage til at have fokus på forandringsudsagn.<br />
Det forbehold, vi har til tekn<strong>ikke</strong>n<br />
beslutningsbalance, går på, at det sætt<strong>er</strong><br />
en snak i gang om status quo-udsagn og<br />
bevidst fremkald<strong>er</strong> og udforsk<strong>er</strong> dem.<br />
Implement Consulting Group 4
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
Man giv<strong>er</strong> omtrent lige meget opmærksomhed<br />
til argument<strong>er</strong>ne på begge sid<strong>er</strong><br />
af ligningen. Set fra vores p<strong>er</strong>spektiv <strong>er</strong><br />
det præcis d<strong>er</strong>, den ambivalente p<strong>er</strong>son<br />
all<strong>er</strong>ede <strong>er</strong>: den ambivalente p<strong>er</strong>son holdes<br />
all<strong>er</strong>ede passiv ved at afveje fordele<br />
og ulemp<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> opvej<strong>er</strong> hinanden.<br />
All<strong>er</strong>ede fra den oprindelige beskrivelse<br />
af MI (Mill<strong>er</strong>, 1983) har MI handlet om<br />
selektivt at udforske og styrke klientens<br />
egne argument<strong>er</strong> og bevæggrunde for<br />
forandring<strong>er</strong>. I MI <strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonen bogstaveligt<br />
talt i gang med at ov<strong>er</strong>tale sig selv til<br />
forandring (Mill<strong>er</strong> og Rollnick, 2004).<br />
Inden for dette p<strong>er</strong>spektiv giv<strong>er</strong> det <strong>ikke</strong><br />
megen mening bevidst at fremkalde og<br />
give lige meget luft og opmærksomhed<br />
til status quo-argument<strong>er</strong>ne.<br />
Igen sig<strong>er</strong> vi <strong>ikke</strong> kategorisk, at det <strong>er</strong> fork<strong>er</strong>t<br />
at udarbejde en beslutningsbalance.<br />
Det <strong>er</strong> en velbeskrevet teknik, d<strong>er</strong> kan<br />
være effektiv til at skabe visse kliniske<br />
mål. Vi har brugt tekn<strong>ikke</strong>n til at hjælpe<br />
folk til at se d<strong>er</strong>es dilemma klart og til at<br />
kunne træffe et bevidst og forsætligt<br />
valg af retning i de tilfælde, hvor vi<br />
ønskede at undgå at påvirke valgets retning.<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> også visse omstændighed<strong>er</strong>,<br />
som beskrevet ovenfor, hvor det kan<br />
være nyttigt inden for MI at bruge beslutningsbalancen.<br />
Vores pointe <strong>er</strong>, at beslutningsbalancen<br />
<strong>er</strong> en teknik og <strong>ikke</strong> MI, og<br />
hvis beslutningsbalancen bruges rutinemæssigt,<br />
kan det til tid<strong>er</strong> modarbejde<br />
MI’s principp<strong>er</strong> og mål.<br />
5. MI kræv<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> vurd<strong>er</strong>ende feedback<br />
<strong>Den</strong>ne forvirring kan spores tilbage til<br />
Project MATCH Research Group (1993),<br />
hvor vi havde til opgave at udvælge og<br />
udforme tre behandlingsform<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> skulle<br />
sammenlignes i behandlingen af alkoholafhængighed.<br />
Det var en selvfølge, at<br />
mindst én af disse tre skulle være kognitiv<br />
adfærdst<strong>er</strong>api, eft<strong>er</strong>som næsten alle<br />
forsk<strong>er</strong>e i forsøget havde denne teoretiske<br />
orient<strong>er</strong>ing. En behandlingsform af<br />
typen 12-trins-facilit<strong>er</strong>ing blev også valgt<br />
for at afspejle, hvad d<strong>er</strong> dengang var en<br />
udbredt holdning i den am<strong>er</strong>ikanske alkoholbehandling.<br />
Hvad angår den tredje tilgang,<br />
havde tidlig<strong>er</strong>e forsøg givet en<br />
solid dokumentation for effekten af korte<br />
int<strong>er</strong>vention<strong>er</strong>, og MI var en velbeskrevet<br />
klinisk metode med et t<strong>er</strong>apeutisk ratio-<br />
nale, d<strong>er</strong> adskill<strong>er</strong> sig fra både kognitiv<br />
adfærdst<strong>er</strong>api og 12-trins-facilit<strong>er</strong>ing. Da<br />
både kognitiv adfærdst<strong>er</strong>api og 12-trinsfacilit<strong>er</strong>ing<br />
var planlagt som en behandling<br />
med 12 session<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> en p<strong>er</strong>iode på<br />
12 ug<strong>er</strong>, var d<strong>er</strong> modvilje mod at sammenligne<br />
dem med en behandling på en<br />
ell<strong>er</strong> to session<strong>er</strong>, da det ville forveksle<br />
modalitet med intensitet.<br />
På den anden side giv<strong>er</strong> det dog hell<strong>er</strong><br />
ingen mening at tale om en kort int<strong>er</strong>vention<br />
med 12 session<strong>er</strong>. Som et kompromis<br />
enedes forsk<strong>er</strong>gruppen om en MI-bas<strong>er</strong>et<br />
behandling, d<strong>er</strong> bestod af fire session<strong>er</strong><br />
fordelt ov<strong>er</strong> 12 ug<strong>er</strong>. For at udvide indholdet<br />
i de oprindelige session<strong>er</strong> tilføjede vi<br />
til MI brugen af struktur<strong>er</strong>et p<strong>er</strong>sonlig<br />
feedback ud fra en vurd<strong>er</strong>ing af p<strong>er</strong>sonens<br />
indtag. Mill<strong>er</strong> har tidlig<strong>er</strong>e beskrevet<br />
denne kombination i det forsøg d<strong>er</strong> hedd<strong>er</strong><br />
”The drink<strong>er</strong>’s check-up”, som bestod<br />
af en enkelt session med en samtale, d<strong>er</strong><br />
eft<strong>er</strong>fulgte en vurd<strong>er</strong>ende feedback<br />
(Mill<strong>er</strong>, Benefield og Tonigan, 1993; Mill<strong>er</strong><br />
og Sov<strong>er</strong>eign, 1989). <strong>Den</strong>ne fire-session<strong>er</strong>s<br />
Project MATCH-behandling fik navnet<br />
”Motivational Enhancement Th<strong>er</strong>apy”<br />
(MET) (Mill<strong>er</strong>, Zweben, DiClemente og<br />
Rychtarik, 1992).<br />
Feedback gennem en struktur<strong>er</strong>et vurd<strong>er</strong>ing<br />
kan være nyttigt i sig selv<br />
(Agostinelli, Brown og Mill<strong>er</strong>, 1995). Især<br />
med mennesk<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> særligt motiv<strong>er</strong>ede<br />
for forandring (såkaldte ”før-ov<strong>er</strong>vej<strong>er</strong>e”<br />
i TTM), kan en sådan feedback<br />
gen<strong>er</strong><strong>er</strong>e emn<strong>er</strong> til vid<strong>er</strong>e drøftelse i MI,<br />
og ofte afdækk<strong>er</strong> feedback’en mulige<br />
årsag<strong>er</strong> til forandring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> har<br />
været tydelige før. Vurd<strong>er</strong>ende feedback<br />
<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid <strong>ikke</strong> et iboende ell<strong>er</strong> et<br />
væsentligt element i MI, og det at give<br />
denne form for feedback udgør hell<strong>er</strong><br />
<strong>ikke</strong> MI. MI’s kliniske stil kan skabes med<br />
ell<strong>er</strong> uden vurd<strong>er</strong>ende feedback, som<br />
d<strong>er</strong>for hv<strong>er</strong>ken <strong>er</strong> nødvendig ell<strong>er</strong> tilstrækkelig<br />
for MI. MET <strong>er</strong> den særlige<br />
kombination, hvor man kombin<strong>er</strong><strong>er</strong> MI’s<br />
kliniske stil med en struktur<strong>er</strong>et vurd<strong>er</strong>ende<br />
feedback.<br />
6. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> en form for kognitiv<br />
adfærdst<strong>er</strong>api<br />
Mill<strong>er</strong>’s ”predoctoral training” på<br />
Univ<strong>er</strong>sity of Oregon havde helt klart<br />
Implement Consulting Group 5
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
fokus på kognitiv adfærdst<strong>er</strong>api, selv om<br />
han også lærte metod<strong>er</strong>ne fra Carl<br />
Rog<strong>er</strong>s klientcentr<strong>er</strong>ede rådgivning. M<strong>er</strong>e<br />
end nogen af disse var han uddannet i<br />
pragmatisk empirisme – at tro på data og<br />
at følge resultat<strong>er</strong>ne, uanset hvor de måtte<br />
føre ham hen. Det var netop uventede<br />
resultat<strong>er</strong> i behandlingsresultat<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> førte<br />
til MI’s fødsel.<br />
<strong>Den</strong> oprindelige beskrivelse af MI’s kliniske<br />
metode stamm<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> fra et teoretisk<br />
udgangspunkt. I stedet opstod den, da<br />
en gruppe af norske kolleg<strong>er</strong> vækkede<br />
nogle stiltiende regl<strong>er</strong> til live fra Mill<strong>er</strong>,<br />
som han havde brugt intuitivt i sin kliniske<br />
praksis. Dette var nogle implicitte<br />
principp<strong>er</strong>, som Mill<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> havde været<br />
klar ov<strong>er</strong>, han brugte, og som <strong>ikke</strong> stemte<br />
særligt godt ov<strong>er</strong>ens med tilgangen i den<br />
kognitive adfærdst<strong>er</strong>api, som han und<strong>er</strong>viste<br />
i på daværende tidspunkt (Moy<strong>er</strong>s,<br />
2004). Selv om han lavede nogle post<br />
hoc-kobling<strong>er</strong> til visse socialpsykologiske<br />
teori<strong>er</strong> såsom kognitiv dissonans, reaktans<br />
og selvopfattelsesteori (Mill<strong>er</strong>, 1983),<br />
var MI <strong>ikke</strong> et produkt af rationelle slutning<strong>er</strong><br />
fra sådanne teori<strong>er</strong>. MI stod snar<strong>er</strong>e<br />
for en klinisk metode og sen<strong>er</strong>e en<br />
voksende mængde af empiriske fund, d<strong>er</strong><br />
havde behov for en teoretisk forklaring.<br />
Kognitiv adfærdst<strong>er</strong>api indebær<strong>er</strong> normalt<br />
at give klient<strong>er</strong>ne noget, de formodes<br />
at mangle. Det, de mangl<strong>er</strong>, kan være<br />
nye adfærdsmæssige færdighed<strong>er</strong>,<br />
uddannelse i hvordan adfærd læres, op<strong>er</strong>and<br />
kondition<strong>er</strong>ing, und<strong>er</strong>visning i miljømæssige<br />
påvirkning<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> omstruktur<strong>er</strong>ing<br />
af defekte tankemønstre hen imod<br />
m<strong>er</strong>e adaptive tankemønstre. <strong>Den</strong> eksp<strong>er</strong>tise,<br />
som udbyd<strong>er</strong>e af kognitiv<br />
adfærdst<strong>er</strong>api har, hvil<strong>er</strong> på d<strong>er</strong>es kendskab<br />
til og tekniske færdighed<strong>er</strong> i anvendelsen<br />
af principp<strong>er</strong>ne for læring. <strong>Den</strong><br />
typiske korte varighed af MI på en ell<strong>er</strong> to<br />
session<strong>er</strong> indebær<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> und<strong>er</strong>visning i<br />
nye færdighed<strong>er</strong>, uddannelse, op<strong>er</strong>and<br />
kondition<strong>er</strong>ing, ændring i miljø ell<strong>er</strong> at<br />
install<strong>er</strong>e rationelle og fleksible ov<strong>er</strong>bevisning<strong>er</strong>.<br />
Det handl<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> om at install<strong>er</strong>e<br />
noget, det handl<strong>er</strong> snar<strong>er</strong>e om at fremkalde<br />
fra p<strong>er</strong>sonen det, d<strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede <strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> kommunikation fra en<br />
eksp<strong>er</strong>t, d<strong>er</strong> antag<strong>er</strong>: ”Jeg har, hvad du<br />
har brug for ”. Det <strong>er</strong> snar<strong>er</strong>e en facili-<br />
t<strong>er</strong>ende stil fra en ledsag<strong>er</strong>, hvis facon<br />
sig<strong>er</strong>: ”Du har, hvad du skal bruge, og<br />
sammen vil vi finde det”. MI <strong>er</strong> hell<strong>er</strong> <strong>ikke</strong><br />
fundamentalt kognitiv t<strong>er</strong>api, hvor en klinik<strong>er</strong><br />
korrig<strong>er</strong><strong>er</strong> fejlagtige ov<strong>er</strong>bevisning<strong>er</strong><br />
hos klienten. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> betydelige følelsesmæssige<br />
fundament<strong>er</strong> i MI (Wagn<strong>er</strong> og<br />
Ing<strong>er</strong>soll, 2008), og MI’s begrebsmæssige<br />
ramm<strong>er</strong> samt den ånd, d<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> til<br />
grund for MI, <strong>er</strong> fundamentalt humanistisk<br />
snar<strong>er</strong>e end behavioristisk.<br />
7. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> kun klientcentr<strong>er</strong>et<br />
rådgivning<br />
Er MI da en reinkarnation af Rog<strong>er</strong>iansk<br />
rådgivning blot und<strong>er</strong> et andet navn? D<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> ingen tvivl om, at Carl Rog<strong>er</strong>s indsigt<strong>er</strong><br />
og metod<strong>er</strong> <strong>er</strong> fundamentale for MI’s<br />
praksis, og dens udvikling har gjort fremskridt<br />
gennem den psykot<strong>er</strong>apeutiske<br />
proces og de forskningsmetod<strong>er</strong>, som<br />
Rog<strong>er</strong>s og hans elev<strong>er</strong> var foregangsmænd<br />
for. De ”kritiske betingels<strong>er</strong> for forandring”<br />
skits<strong>er</strong>et af Rog<strong>er</strong>s (1959) svar<strong>er</strong><br />
til den afgørende ”ånd i MI”, som vi har<br />
beskrevet (Mill<strong>er</strong> og Rollnick, 2002;<br />
Rollnick og Mill<strong>er</strong>, 1995). På en måde <strong>er</strong><br />
MI en vid<strong>er</strong>eudvikling af klientcentr<strong>er</strong>et<br />
rådgivning.<br />
MI afvig<strong>er</strong> dog fra den traditionelle opfattelse<br />
af klientcentr<strong>er</strong>et rådgivning, idet MI<br />
<strong>er</strong> bevidst målrettet i kraft af at have en<br />
tilsigtet retning mod forandring. I MI lytt<strong>er</strong><br />
rådgiv<strong>er</strong>en strategisk eft<strong>er</strong> og fremkald<strong>er</strong><br />
og reag<strong>er</strong><strong>er</strong> selektivt på visse form<strong>er</strong><br />
for tale, d<strong>er</strong> samles und<strong>er</strong> betegnelsen<br />
’forandringsudsagn’. I løbet af en<br />
MI-session forsøg<strong>er</strong> rådgiv<strong>er</strong>en at styrke<br />
klientens udtrykte motivation for en<br />
bestemt adfærdsændring, og samtidig<br />
forsøg<strong>er</strong> rådgiv<strong>er</strong>en at mindske klientens<br />
forsvar af status quo. En sådan diff<strong>er</strong>enti<strong>er</strong>ende<br />
styrkelse af bestemte form<strong>er</strong> for<br />
klientudsagn blev bandlyst af Carl<br />
Rog<strong>er</strong>s, selv om hans stud<strong>er</strong>ende (Truax,<br />
1966) offentliggjorde und<strong>er</strong>søgelsesresultat<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> tydede på, at det <strong>er</strong> præcis,<br />
hvad Rog<strong>er</strong>s gjorde i sin egen praksis. En<br />
typisk følge af klientcentr<strong>er</strong>et rådgivning<br />
<strong>er</strong>, at klienten tal<strong>er</strong> meget m<strong>er</strong>e end<br />
rådgiv<strong>er</strong>en.<br />
Således lev<strong>er</strong><strong>er</strong> klienten en bred vifte af<br />
mat<strong>er</strong>iale, hvor rådgiv<strong>er</strong>en kan vælge,<br />
hvad d<strong>er</strong> skal reflekt<strong>er</strong>es, hvad d<strong>er</strong> skal<br />
Implement Consulting Group<br />
6
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
spørges m<strong>er</strong>e ind til, og hvad d<strong>er</strong> skal<br />
inklud<strong>er</strong>es i opsumm<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>ne. Inden for<br />
klientcentr<strong>er</strong>et rådgivning var den eneste<br />
samlende vejledning til hjælp ved denne<br />
udvælgelsesproces at sætte særlig fokus<br />
på følels<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> blev udtrykt, ell<strong>er</strong> følels<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> var til stede, men var uudtalte. MI<br />
giv<strong>er</strong> et klart udgangspunkt og klare retningslinj<strong>er</strong><br />
for forskellige form<strong>er</strong> for<br />
udsagn, d<strong>er</strong> før<strong>er</strong> til adfærdsændring<strong>er</strong>,<br />
og samtidig for, hvordan man fremkald<strong>er</strong><br />
og styrk<strong>er</strong> dette klientsprog.<br />
8. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> let<br />
MI <strong>er</strong> simpelt, men <strong>ikke</strong> let. Det gæld<strong>er</strong><br />
både nøjagtig empati (reflekt<strong>er</strong>ende lytning),<br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> den grundlæggende klientcentr<strong>er</strong>ede<br />
færdighed, samt for den bred<strong>er</strong>e<br />
kliniske metode i MI. Når man s<strong>er</strong> en<br />
dygtig klinik<strong>er</strong> lev<strong>er</strong>e MI, lign<strong>er</strong> det en let<br />
flydende samtale, hvor klienten tilfældigvis<br />
bliv<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e motiv<strong>er</strong>et for forandring. I<br />
praksis indebær<strong>er</strong> MI i virkeligheden et<br />
ret komplekst sæt af færdighed<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
bruges fleksibelt ved at reag<strong>er</strong>e på<br />
ændring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> fra øjeblik til øjeblik i<br />
det, klienten sig<strong>er</strong>. At lære MI <strong>er</strong> lidt ligesom<br />
at lære at spille en indviklet sport<br />
ell<strong>er</strong> et komplekst musikinstrument. At<br />
deltage i et indledende 2-dages kursus<br />
kan hjælpe en godt i gang, men reelle<br />
færdighed<strong>er</strong> og tryghed i metoden<br />
opstår først ved en disciplin<strong>er</strong>et træning<br />
med feedback og coaching af en kyndig<br />
guide. Vi invit<strong>er</strong>es til tid<strong>er</strong> til at und<strong>er</strong>vise<br />
i MI i løbet af en 2-tim<strong>er</strong>s ”workshop”<br />
ell<strong>er</strong> endda und<strong>er</strong> en frokost, mens en<br />
farmaceutisk virksomhed giv<strong>er</strong> pizza.<br />
Tænk på en lignende opfordring til i en<br />
frokostpause at lære andre at spille på<br />
bratsch, at spille tennis ell<strong>er</strong> for den sags<br />
skyld at lære at lave psykoanalyse! MI <strong>er</strong><br />
<strong>ikke</strong> et trick ell<strong>er</strong> en teknik, som <strong>er</strong> let at<br />
lære ell<strong>er</strong> som <strong>er</strong> let at mestre. MI drej<strong>er</strong><br />
sig om en bevidst og disciplin<strong>er</strong>et anvendelse<br />
af specif<strong>ikke</strong> kommunikationsprincipp<strong>er</strong><br />
og strategi<strong>er</strong> til at fremme p<strong>er</strong>sonens<br />
egen motivation til forandring.<br />
Forskning i læring i MI vis<strong>er</strong>, at færdighed<strong>er</strong><br />
i MI <strong>ikke</strong> i tilstrækkelig grad udvikles<br />
gennem selvstudi<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> ved blot at deltage<br />
i en workshop, men at det typisk<br />
kræv<strong>er</strong> træning med feedback og coaching<br />
ov<strong>er</strong> tid (Mill<strong>er</strong>, Yahne, Moy<strong>er</strong>s,<br />
Martinez og Pirritano, 2004), hvilket<br />
synes at være gen<strong>er</strong>elt gældende for<br />
komplekse evidensbas<strong>er</strong>ede behandling<strong>er</strong><br />
(Mill<strong>er</strong>, Sorensen, Selz<strong>er</strong> og Brigham,<br />
2006).<br />
9. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong>, hvad du all<strong>er</strong>ede gør<br />
På baggrund af ovenstående men<strong>er</strong> vi,<br />
det <strong>er</strong> vanskeligt for klinik<strong>er</strong>e naturligt og<br />
intuitivt at finde d<strong>er</strong>es vej ind i denne<br />
særlige t<strong>er</strong>apeutiske tilgang uden særlig<br />
træning i metod<strong>er</strong>ne. ”Jeg gør det all<strong>er</strong>ede”<br />
synes at være en udbredt kommentar,<br />
når man første gang s<strong>er</strong> MI.<br />
”Selvfølgelig motiv<strong>er</strong><strong>er</strong> jeg mine patient<strong>er</strong>.<br />
Naturligvis lytt<strong>er</strong> jeg da til dem!” Vi<br />
har dog fundet nær nul korrelation mellem<br />
klinik<strong>er</strong>es egen opfattelse af d<strong>er</strong>es<br />
kompetence i reflekt<strong>er</strong>ende lytning og i<br />
MI gen<strong>er</strong>elt med d<strong>er</strong>es faktiske og obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>ede<br />
færdighed<strong>er</strong> i praktiske prøv<strong>er</strong><br />
(Mill<strong>er</strong> og Mount, 2001; Mill<strong>er</strong> et al.,<br />
2004). En tidlig und<strong>er</strong>søgelse viste, at<br />
det, at deltage i en 2-dages workshop,<br />
ov<strong>er</strong>beviste klinik<strong>er</strong>e i, at de havde lært<br />
MI og d<strong>er</strong>for <strong>ikke</strong> behøvede yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e<br />
træning, hvorimod d<strong>er</strong>es praktiske prøv<strong>er</strong><br />
viste utilstrækkelige ændring<strong>er</strong> i forhold<br />
til at gøre en forskel for d<strong>er</strong>es klient<strong>er</strong><br />
(Mill<strong>er</strong> og Mount, 2001).<br />
Ikke desto mindre synes nogle klinik<strong>er</strong>e at<br />
”genkende” MI, når de første gang mød<strong>er</strong><br />
den, hvilket tyd<strong>er</strong> på nogle fælles element<strong>er</strong><br />
med d<strong>er</strong>es umiddelbare praksis.<br />
Vi har beskrevet MI som en raffin<strong>er</strong>et<br />
form af hjælpsomhedens naturligt forekommende<br />
kommunikationsstil, når vi<br />
guid<strong>er</strong> nogen til at løse et problem<br />
(Rollnick et al., 2008). At guide indebær<strong>er</strong><br />
en fleksibel blanding af at inform<strong>er</strong>e,<br />
at spørge og at lytte, og dygtige klinik<strong>er</strong>e<br />
gør dette i praksis, lige så vel som gode<br />
forældre og lær<strong>er</strong>e gør det. Som sådan<br />
lign<strong>er</strong> MI en velkendt metode til at hjælpe,<br />
men på en raffin<strong>er</strong>et måde, d<strong>er</strong><br />
anvend<strong>er</strong> reflekt<strong>er</strong>ende lytning til at<br />
guide p<strong>er</strong>sonen til at løse sin ambivalens<br />
omkring adfærdsændring<strong>er</strong>. At lære MI<br />
indebær<strong>er</strong> at kunne bevare klarhed<br />
omkring formål og at kunne bevare roen<br />
på trods af ofte irrationelle og tilsyneladende<br />
modsatrettede motiv<strong>er</strong> og bruge<br />
hensynsfulde reflekt<strong>er</strong>ende udsagn til at<br />
facilit<strong>er</strong>e forandring.<br />
Implement Consulting Group<br />
7
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
10. MI <strong>er</strong> <strong>ikke</strong> et univ<strong>er</strong>salmiddel<br />
MI har aldrig været tænkt som en psykot<strong>er</strong>apeutisk<br />
”skole” ell<strong>er</strong> som en samlet<br />
behandlingsstrategi MI <strong>er</strong> et særligt redskab<br />
til at løse et specifikt problem, fx<br />
når en p<strong>er</strong>son kan have brug for at ændre<br />
en adfærd ell<strong>er</strong> en livsstil og samtidig <strong>er</strong><br />
tilbageholdende ell<strong>er</strong> ambivalent omkring<br />
det. Rog<strong>er</strong>s’ klientcentr<strong>er</strong>ede rådgivning<br />
blev udviklet som en bred teori om og<br />
metode til forandring, og man kan samle<br />
en hel psykot<strong>er</strong>apeutisk praksis omkring<br />
hans metode. Det ville dog give meget<br />
lidt mening at have en praksis, d<strong>er</strong> kun tilbyd<strong>er</strong><br />
MI. Det <strong>er</strong> helt klart <strong>ikke</strong> MI’s formål<br />
at behandle alle de situation<strong>er</strong> og problem<strong>er</strong>,<br />
som en sundhedsmedarbejd<strong>er</strong><br />
mød<strong>er</strong>. Mennesk<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede <strong>er</strong> klar til<br />
forandring, behøv<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> MI, og d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
evidens for, at det kan bremse d<strong>er</strong>es<br />
udvikling i forhold til handlingsorient<strong>er</strong>et<br />
behandling (Project MATCH Research<br />
Group, 1997; Rohsenow et al., 2004;<br />
Stotts, Schmitz, Rhoades og Grabowski,<br />
2001). MI kan hell<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> bruges til at<br />
hjælpe folk med at foretage et livsvalg,<br />
hvor klinik<strong>er</strong>en <strong>ikke</strong> må tippe balancen i<br />
den ene ell<strong>er</strong> anden retning, netop fordi<br />
MI <strong>er</strong> designet til at fremme løsningen af<br />
ambivalens i en bestemt retning. MI kan<br />
dog kombin<strong>er</strong>es med en række andre<br />
behandlingsmetod<strong>er</strong>, og d<strong>er</strong> <strong>er</strong> evidens<br />
for, at dette øg<strong>er</strong> den kliniske effekt af<br />
begge (Hettema et al., 2005).<br />
Så hvad <strong>er</strong> <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong>?<br />
Nu, hvor vi har diff<strong>er</strong>enti<strong>er</strong>et MI fra ti ting,<br />
som MI ofte sammenblandes med, tilbyd<strong>er</strong><br />
vi h<strong>er</strong> en opdat<strong>er</strong>et definition af, hvad<br />
MI <strong>er</strong>. <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>er</strong> en<br />
samarbejdende, p<strong>er</strong>soncentr<strong>er</strong>et form for<br />
vejledning, d<strong>er</strong> arbejd<strong>er</strong> på at fremkalde<br />
og styrke motivation til forandring.<br />
Diskussion<br />
<strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>er</strong> en levende<br />
metode und<strong>er</strong> stadig udvikling. Som svar<br />
på både kliniske <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> og ny<strong>er</strong>e<br />
I forlængelse af dette <strong>er</strong> MI en forholdsvis<br />
kort int<strong>er</strong>vention. For at strække MI til at<br />
fylde fire session<strong>er</strong> har Project MATCHgruppen<br />
struktur<strong>er</strong>et vurd<strong>er</strong>ende feedback<br />
og to opfølgende session<strong>er</strong> for at<br />
danne MET (Mill<strong>er</strong> et al., 1992). Normalt<br />
ville vi <strong>ikke</strong> forvente, at MI ville vare m<strong>er</strong>e<br />
end en ell<strong>er</strong> to session<strong>er</strong>. Hvis p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
<strong>ikke</strong> bevæg<strong>er</strong> sig i retning af forandring,<br />
giv<strong>er</strong> det ingen mening at lev<strong>er</strong>e 16 session<strong>er</strong><br />
af MI, nærmest blot for at køre dem<br />
trætte. MI hædr<strong>er</strong> udtrykkeligt autonomi<br />
og menneskets ret og uigenkaldelige<br />
evne til at bestemme ov<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es egen<br />
adfærd. I kort<strong>er</strong>e konsultation<strong>er</strong>, som<br />
inden for sundhedsområdet, kan MI gives<br />
i kort<strong>er</strong>e p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> tid, igen med henblik<br />
på at udforske og mobilis<strong>er</strong>e p<strong>er</strong>sonens<br />
egen intrinsiske motivation til forandring.<br />
Vi bliv<strong>er</strong> sommetid<strong>er</strong> spurgt: ”Kan<br />
du lave MI på fem minutt<strong>er</strong>?” For os svar<strong>er</strong><br />
dette spørgsmål til spørgsmålet: ”Kan<br />
du spille klav<strong>er</strong> i fem minutt<strong>er</strong>?”<br />
Selvfølgelig kan man det. ”Det <strong>er</strong> et<br />
andet spørgsmål, om den ”dosis” af MI vil<br />
være en tilstrækkelig katalysator for<br />
adfærdsændring, men litt<strong>er</strong>aturen indehold<strong>er</strong><br />
en række positive forsøg med MI<br />
med forholdsvis kort varighed (Hettema<br />
et al., 2005). Vi forvent<strong>er</strong>, at den øvre<br />
grænse for MI ligg<strong>er</strong> på det samme som<br />
ved en klav<strong>er</strong>konc<strong>er</strong>t: 2-3 tim<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
omtrent det maksimale, folk kan kap<strong>er</strong>e.<br />
forskning har de måd<strong>er</strong>, hvorpå vi tænk<strong>er</strong><br />
og beskriv<strong>er</strong> MI, ændret sig. I forhold til<br />
vores tidlige udlægning<strong>er</strong> lægg<strong>er</strong> vi for<br />
eksempel nu større vægt på den und<strong>er</strong>liggende<br />
ånd i MI. Som et resultat af<br />
Amrheins psykolingvistiske analys<strong>er</strong> har<br />
vi ændret den måde, hvorpå vi konceptualis<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
forandringsudsagn og diff<strong>er</strong>enti<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong>es modsætning, status quoudsagn,<br />
fra fænomenet modstand. <strong>Den</strong><br />
måde, hvorpå vi træn<strong>er</strong> klinik<strong>er</strong>e og<br />
und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>e har ændret sig betydeligt i<br />
Implement Consulting Group<br />
8
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
årenes løb, og m<strong>er</strong>e end 180 public<strong>er</strong>ede<br />
kliniske studi<strong>er</strong> har afklaret MI’s anvendelsesmulighed<strong>er</strong><br />
og begrænsning<strong>er</strong>.<br />
Fra begyndelsen har vi bevidst undgået<br />
at varemærke, at beskytte ved at få<br />
copyright ell<strong>er</strong> på anden måde begrænse<br />
brugen af MI. Metoden <strong>er</strong> nu så udbredt,<br />
at den <strong>er</strong> hævet ov<strong>er</strong> nogens ej<strong>er</strong>skab.<br />
M<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>elt har <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong><br />
<strong>Samtale</strong>s netværk af und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>e (MINT)<br />
været tilbøjelig til åbent at dele mat<strong>er</strong>ial<strong>er</strong><br />
og indsigt<strong>er</strong> frem for at beskytte idé<strong>er</strong><br />
og forretningshemmelighed<strong>er</strong>. Dette valg<br />
har nogle omkostning<strong>er</strong>. D<strong>er</strong> har <strong>ikke</strong><br />
været en naturlig kvalitetskontrol ell<strong>er</strong><br />
krav om ansvarlighed i udførelsen og<br />
uddannelsen af MI. Hurtig udbredelse af<br />
en metode kan have den ulempe, at<br />
metoden bliv<strong>er</strong> diffus. Forståelsen af,<br />
hvad d<strong>er</strong> udgør MI, kan hurtigt ændre sig<br />
gennem en kæde af kommunikation, lidt i<br />
samme stil som med børnenes leg, hvor<br />
de står på en linje og hvisk<strong>er</strong> til hinanden.<br />
Nye forståels<strong>er</strong> find<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es vej til praksis<br />
og skriftligt mat<strong>er</strong>iale, selv uden <strong>er</strong>kendelse<br />
af, at de <strong>er</strong> revision<strong>er</strong>. Andre beskrivels<strong>er</strong><br />
og tilpasning<strong>er</strong>, inklusive vores<br />
egne, har introduc<strong>er</strong>et nye begreb<strong>er</strong> for<br />
nært beslægtede praksiss<strong>er</strong> (Botelho,<br />
2004; Mill<strong>er</strong> et al., 1992; Rollnick, Mason<br />
og Butl<strong>er</strong>, 1999; Tob<strong>er</strong> and Raistrick,<br />
2007). Alt dette kan skabe forvirring med<br />
hensyn til en klinisk metode.<br />
I en vis forstand betyd<strong>er</strong> dette <strong>ikke</strong><br />
noget. Smarte behandlingsform<strong>er</strong>, som<br />
både indehold<strong>er</strong> k<strong>er</strong>n<strong>er</strong> af sandhed samt<br />
ov<strong>er</strong>flødige element<strong>er</strong>, komm<strong>er</strong> og går.<br />
Videnskaben om klinisk psykologi skrid<strong>er</strong><br />
frem gennem <strong>er</strong>kendelse af, hvad d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
robuste principp<strong>er</strong> for forandring, hvad<br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> subtile principp<strong>er</strong> for forandring<br />
og gennem <strong>er</strong>kendelse af, hvad d<strong>er</strong> pålideligt<br />
kan anvendes til at afhjælpe menneskelig<br />
lidelse. Forståelsen af disse principp<strong>er</strong><br />
hjælp<strong>er</strong> os til at <strong>er</strong>kende, hvad d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> virkelig vigtigt at ov<strong>er</strong>holde i det t<strong>er</strong>apeutiske<br />
arbejde.<br />
En behandlingsforms omskiftels<strong>er</strong> kan<br />
dog også skade den videnskabelige forståelse.<br />
De specif<strong>ikke</strong> resultat<strong>er</strong> af en<br />
behandlingsmetode <strong>er</strong> vanskelig<strong>er</strong>e at<br />
opdage, når udførelsen af den <strong>er</strong> meget<br />
vari<strong>er</strong>ende. Dette gæld<strong>er</strong> også for ”uspe-<br />
cif<strong>ikke</strong>” ell<strong>er</strong> ”fælles” faktor<strong>er</strong>, som man<br />
men<strong>er</strong>, har stor betydning for behandlingsresultat<strong>er</strong>.<br />
MI <strong>er</strong> en særlig behandlingsmetode<br />
med et temmelig opmuntrende<br />
fundament, d<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> evidens for<br />
metodens effekt. <strong>Den</strong> variation, man find<strong>er</strong><br />
i resultat<strong>er</strong>ne på tværs af studi<strong>er</strong>, sted<strong>er</strong><br />
og t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong>, vis<strong>er</strong> dog, at vi må<br />
være tydelige omkring, hvad d<strong>er</strong> konstitu<strong>er</strong><strong>er</strong>,<br />
og hvad d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> konstitu<strong>er</strong><strong>er</strong> denne<br />
behandlingsmetode. I litt<strong>er</strong>aturen <strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong> negative forsøg, hvor den form for<br />
”MI”, d<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> testet, tilsyneladende har<br />
meget lidt lighed med den kliniske metode,<br />
som vi har beskrevet (fx Kuchipudi,<br />
Hobein, Flecking<strong>er</strong> og Ib<strong>er</strong>, 1990). I denne<br />
forbindelse <strong>er</strong> det klart, at det <strong>er</strong> vigtigt<br />
at være klar ov<strong>er</strong>, hvad man men<strong>er</strong>, når MI<br />
anvendes. Professionel enighed om en<br />
specifik klinisk metodes græns<strong>er</strong> og kompetenc<strong>er</strong><br />
h<strong>er</strong>i kan også tjene til at beskytte<br />
befolkningen, når de søg<strong>er</strong> hjælp i en<br />
bestemt evidensbas<strong>er</strong>et behandlingsform.<br />
I denne forbindelse håb<strong>er</strong> vi, at<br />
vores obs<strong>er</strong>vation<strong>er</strong> vil være nyttige.<br />
Implement Consulting Group<br />
9
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
Ref<strong>er</strong>enc<strong>er</strong><br />
Agostinelli, G., Brown, J. M. og Mill<strong>er</strong>, W.<br />
R. (1995).<br />
Effects of normative feedback on consumption<br />
among heavy drinking college<br />
students. Journal of Drug Education, 25,<br />
31-40.<br />
Amrhein, P. C., Mill<strong>er</strong>, W. R., Yahne, C. E.,<br />
Palm<strong>er</strong>, M. og Fulch<strong>er</strong>, L. (2003).<br />
Client commitment language during<br />
motivational int<strong>er</strong>viewing predicts drug<br />
use outcomes. Journal of Consulting and<br />
Clinical Psychology, 71, 862-878.<br />
Botelho, R. (2004).<br />
Motivational Practice: promoting healthy<br />
habits and self-care of chronic diseases.<br />
Rochest<strong>er</strong>, NY: MHH Publications.<br />
DiClemente, C. C. og Velasquez, M. W.<br />
(2002).<br />
Motivational Int<strong>er</strong>viewing and the stages<br />
of change. In Mill<strong>er</strong> , W. R. and Rollnick, S.<br />
(Eds.), Motivational Int<strong>er</strong>viewing: preparing<br />
people for change. (2nd ed., pp. 217-<br />
250). New York: Guilford Press.<br />
Frankl, V. E. (1963).<br />
Man’s Search for Meaning. Boston:<br />
Beacon Press.<br />
Gaume, J., Gmel, G. og Daeppen, J. B.<br />
(2008).<br />
Brief alcohol int<strong>er</strong>ventions: do counsellors’<br />
and patients’ communication<br />
charact<strong>er</strong>istics predict change? Alcohol<br />
and Alcoholism, 43, 62-69.<br />
Hettema, J., Steele, J. og Mill<strong>er</strong>, W. R.<br />
(2005).<br />
Motivational int<strong>er</strong>viewing. Annual Review<br />
of Clinical Psychology, 1, 91-111.<br />
Janis, I. L. og Mann, L. (1977).<br />
Decision Making: a psychological analysis<br />
of conflict, choice and commitment. New<br />
York: Free Press.<br />
Kuchipudi, V., Hobein, K., Flecking<strong>er</strong>, A.<br />
og Ib<strong>er</strong>, F. L. (1990).<br />
Failure of a 2-hour motivational int<strong>er</strong>vention<br />
to alt<strong>er</strong> recurrent drinking behavior<br />
in alcoholics with gastrointestinal disease.<br />
Journal of Studies on Alcohol, 51,<br />
356-360.<br />
Madson, M. B. og Campbell, T. C.<br />
(2006).<br />
Measures of fidelity in motivational<br />
enhancement: a systematic review.<br />
Journal of Substance Abuse Treatment,<br />
31, 67-73.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. (1983).<br />
Motivational int<strong>er</strong>viewing with problem<br />
drink<strong>er</strong>s. Behavioural Psychoth<strong>er</strong>apy, 11,<br />
147-172.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R., Benefield, R. G. og Tonigan,<br />
J. S. (1993).<br />
Enhancing motivation for change in problem<br />
drinking: a controlled comparison<br />
of two th<strong>er</strong>apist styles. Journal of<br />
Consulting and Clinical Psychology, 61,<br />
455-461.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Heath<strong>er</strong>, N. (Eds.).<br />
(1986).<br />
Treating Addictive Behaviors: processes<br />
of change. New York: Plenum Press.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Kurtz, E. (1994).<br />
Models of alcoholism used in treatment:<br />
contrasting AA and oth<strong>er</strong> p<strong>er</strong>spectives<br />
with which it is often confused. Journal<br />
of Studies on Alcohol, 55, 159-166.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Mount, K. A. (2001).<br />
A small study of training in motivational<br />
int<strong>er</strong>viewing: does one workshop change<br />
clinician and client behavior? Behavioural<br />
and Cognitive Psychoth<strong>er</strong>apy, 29,<br />
457-471.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Rollnick, S. (1991).<br />
Motivational Int<strong>er</strong>viewing: preparing<br />
people to change addictive behavior.<br />
New York: Guilford Press.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Rollnick, S. (2002).<br />
Motivational Int<strong>er</strong>viewing: preparing<br />
people for change (2nd ed.). New York:<br />
Guilford Press.<br />
Implement Consulting Group<br />
10
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. og Rollnick, S. (2004).<br />
Talking oneself into change: motivational<br />
int<strong>er</strong>viewing, stages of change, and the<br />
th<strong>er</strong>apeutic process. Journal of Cognitive<br />
Psychoth<strong>er</strong>apy, 18, 299-308.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R., Sorensen, J. L., Selz<strong>er</strong>, J. og<br />
Brigham, G. (2006).<br />
Disseminating evidence-based practices<br />
in substance abuse treatment: a review<br />
with suggestions. Journal of Substance<br />
Abuse Treatment, 31, 25-39.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R. and Sov<strong>er</strong>eign, R. G. (1989).<br />
The check-up: a model for early int<strong>er</strong>vention<br />
in addictive behaviors. In T. Løb<strong>er</strong>g,<br />
WR Mill<strong>er</strong>, PE Nathan and GA Marlatt<br />
(Eds.), Addictive Behaviors:prevention<br />
and early int<strong>er</strong>vention (pp. 219-231).<br />
Amst<strong>er</strong>dam: Swets and Zeitling<strong>er</strong>.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R., Villanueva, M., Tonigan, J. S.<br />
og Cuzmar, I. (2007).<br />
Are special treatments needed for special<br />
populations? Alcoholism Treatment<br />
Quart<strong>er</strong>ly, 25, 63-78.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R., Yahne, C. E., Moy<strong>er</strong>s, T. B.,<br />
Martinez, J. og Pirritano, M. (2004).<br />
A randomized trial of methods to help<br />
clinicians learn motivational int<strong>er</strong>viewing.<br />
Journal of Consulting and Clinical<br />
Psychology, 72, 1050- 62.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R.,Yahne, C. E. og Tonigan, J. S.<br />
(2003).<br />
Motivational int<strong>er</strong>viewing in drug abuse<br />
s<strong>er</strong>vices: a randomized trial. Journal of<br />
Consulting and Clinical Psychology, 71,<br />
754-763.<br />
Mill<strong>er</strong>, W. R., Zweben, A., DiClemente, C.<br />
C. og Rychtarik, R. C. (1992).<br />
MotivationalEnhancement Th<strong>er</strong>apy<br />
Manual: a clinical research guide for<br />
th<strong>er</strong>apists treating individuals with alcohol<br />
abuse and dependence (Vol. Project<br />
MATCH Monograph S<strong>er</strong>ies, Vol. 2).<br />
Rockville, Maryland: National Institute on<br />
Alcohol Abuse and Alcoholism.<br />
Moy<strong>er</strong>s, T. B. (2004).<br />
History and happenstance: how motivational<br />
int<strong>er</strong>viewing got its start.<br />
Behavioural and Cognitive<br />
Psychoth<strong>er</strong>apy, 19, 291-298.<br />
Moy<strong>er</strong>s, T. B., Martin, T., Catley, D., Harris,<br />
K. J. og Ahluwalia, J. S. (2003).<br />
Assessing the integrity of motivational<br />
int<strong>er</strong>ventions: reliability of the<br />
Motivational Int<strong>er</strong>viewing Skills Code.<br />
Behavioural and Cognitive<br />
Psychoth<strong>er</strong>apy, 31, 177-184.<br />
Moy<strong>er</strong>s, T. B., Martin, T., Houck, J. M.,<br />
Christoph<strong>er</strong>, P. J. og Tonigan, J. S. (und<strong>er</strong><br />
trykning).<br />
From in-session behaviors to drinking<br />
outcomes: a causal chain for motivational<br />
int<strong>er</strong>viewing. Journal of Consulting and<br />
Clinical Psychology.<br />
Moy<strong>er</strong>s, T. B., Mill<strong>er</strong>, W. R. og<br />
Hendrickson, S. M. L. (2005).<br />
How does motivational int<strong>er</strong>viewing<br />
work? Th<strong>er</strong>apist int<strong>er</strong>p<strong>er</strong>sonal skill predicts<br />
client involvement within motivational<br />
int<strong>er</strong>viewing sessions. Journal of<br />
Consulting and Clinical Psychology, 73,<br />
590-598.<br />
Prochaska, J. O. og DiClemente, C. C.<br />
(1984).<br />
The Transtheoretical Approach: crossing<br />
traditional boundaries of th<strong>er</strong>apy.<br />
Homewood, Illinois: Dow/Jones Irwin.<br />
Project MATCH Research Group (1993).<br />
Project MATCH: rationale and methods<br />
for a multisite clinical trial matching<br />
patients to alcoholism treatment.<br />
Alcoholism: Clinical and Exp<strong>er</strong>imental<br />
Research, 17, 1130-1145.<br />
Project MATCH Research Group (1997).<br />
Project MATCH secondary a priori hypotheses.<br />
Addiction, 92, 1671-1698.<br />
Rog<strong>er</strong>s, C. R. (1959).<br />
A theory of th<strong>er</strong>apy, p<strong>er</strong>sonality, and<br />
int<strong>er</strong>p<strong>er</strong>sonal relationships as developed<br />
in the client-cent<strong>er</strong>ed framework. In S.<br />
Koch (Ed.), Psychology: the study of a<br />
science. Vol. 3. Formulations of the<br />
P<strong>er</strong>son and the Social Contexts (pp. 184-<br />
256). New York: McGraw-Hill.<br />
Rog<strong>er</strong>s, E. M. (2003).<br />
Diffusion of Innovations (5th ed.). New<br />
York: Free Press.<br />
Implement Consulting Group<br />
11
<strong>Ti</strong> <strong>Ti</strong>ng, <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong><br />
Rohsenow, D. J., Monti, P. M., Martin, R.<br />
A., Colby, S. M., My<strong>er</strong>s, M. G., Gulliv<strong>er</strong>, S.<br />
B., Brown, R. A., Muell<strong>er</strong>, T. I., Gordon, A.<br />
og Abrams, D. B. (2004).<br />
Motivational enhancement and coping<br />
skills training for cocaine abus<strong>er</strong>s: effects<br />
on substance use outcomes. Addiction,<br />
99, 862-874.<br />
Rollnick, S., Mill<strong>er</strong>, W. R. og Butl<strong>er</strong>, C. C.<br />
(2008). Motivational Int<strong>er</strong>viewing in<br />
Health Care. New York: Guilford Press.<br />
Rollnick, S., Mason, P. og Butl<strong>er</strong>, C.<br />
(1999).<br />
Health Behavior Change: a guide for<br />
practition<strong>er</strong>s. Oxford: Churchill<br />
Livingstone.<br />
Rollnick, S. og Mill<strong>er</strong>, W. R. (1995).<br />
What is motivational int<strong>er</strong>viewing?<br />
Behavioural and Cognitive<br />
Psychoth<strong>er</strong>apy, 23, 325-334.<br />
Stotts, A. L., Schmitz, J. M., Rhoades, H.<br />
M. og Grabowski, J. (2001).<br />
Motivational int<strong>er</strong>viewing with cocainedependent<br />
patients: a pilot study. Journal<br />
of Consulting and Clinical Psychology, 69,<br />
858-862.<br />
Tob<strong>er</strong> G. og Raistrick D. (Eds.) (2007).<br />
Motivational Dialogue: preparing addiction<br />
professionals for motivational int<strong>er</strong>viewing<br />
practice. London: Routledge.<br />
Truax, C. B. (1966).<br />
Reinforcement and non-reinforcement in<br />
Rog<strong>er</strong>ian psychoth<strong>er</strong>apy. Journal of<br />
Abnormal Psychology, 71, 1-9.<br />
Wagn<strong>er</strong>, C. C. og Ing<strong>er</strong>soll, K. S. (2008).<br />
Beyond cognition: broadening the emotional<br />
base of motivational int<strong>er</strong>viewing.<br />
Journal of Psychoth<strong>er</strong>apy Integration, 18,<br />
191-206.<br />
White, W. L. og Mill<strong>er</strong>, W. R. (2007).<br />
The use of confrontation in addiction<br />
treatment: history, science, and time for a<br />
change. The Counselor, 8, 12-30.<br />
Implement Consulting Group<br />
12
Kontakt<br />
Greg<strong>er</strong>s Rosdahl<br />
Er uddannet cand mag i filosofi med speciale i mening.<br />
Greg<strong>er</strong>es <strong>er</strong> godkendt træn<strong>er</strong> i <strong>Den</strong> <strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
og <strong>er</strong> medlem af det int<strong>er</strong>nationale netværk bag <strong>Den</strong><br />
<strong>Motiv<strong>er</strong>ende</strong> <strong>Samtale</strong> (MINT) Greg<strong>er</strong>s <strong>er</strong> uddannet i<br />
Danmark<br />
Slotsmarken 16<br />
DK-2970 Hørsholm<br />
Tel. +45 4586 7900<br />
www.implement.dk<br />
Sv<strong>er</strong>ige<br />
Tegnérgatan 35<br />
SE-111 61 Stockholm<br />
Tel. +46 8 723 13 12<br />
Norge<br />
Kong Olav Vs plass 4<br />
NO-5012 B<strong>er</strong>gen<br />
Tel. +47 5528 2354<br />
Motivational Int<strong>er</strong>viewing hos Pip Mason i<br />
Birmingham.<br />
Kontakt<br />
gro@implement.dk, +45 4138 0089