[pdf] Ergoterapi i fængsel
[pdf] Ergoterapi i fængsel
[pdf] Ergoterapi i fængsel
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BAcHELoR<br />
MENiNGSFULD<br />
AKTiViTET i<br />
FæNGSLER<br />
<strong>Ergoterapi</strong> i <strong>fængsel</strong><br />
Ergoterapeuter kan tilføre nye perspektiver til den resocialisering,<br />
der foregår i de danske fængsler. Det viser bachelorprojektet<br />
”Et ergoterapeutisk perspektiv på resocialisering i danske fængsler”<br />
Bachelorprojektet ”Et ergoterapeutisk<br />
perspektiv på resocialisering i danske<br />
fængsler” konkluderer, at indsatte går i<br />
stå og mangler motivation for udvikling<br />
på grund af mangel på meningsfuld<br />
aktivitet. Det hæmmer muligheden<br />
for succesfuld resocialisering. Kriminalforsorgen<br />
ønsker at tilrettelægge<br />
aktiviteter, hvor indsatte kan udvikle<br />
ansvarlighed, selvrespekt, selvtillid og<br />
kompetencer, så de støttes og motiveres<br />
til et liv uden kriminalitet. Denne<br />
vision om terapeutisk anvendelse af<br />
aktiviteter indbyder til ergoterapeutisk<br />
involvering.<br />
I forbindelse med vores bachelorprojekt<br />
fik vi lov til at interviewe to indsatte<br />
i lukket <strong>fængsel</strong>. Beretningerne<br />
om, hvordan indsatte lever under forhold,<br />
hvor jungleloven hersker, og<br />
hvor manglen på meningsfuld aktivitet<br />
er signifikant, gjorde stort indtryk<br />
på os.<br />
Udover arbejdet i dagstimerne, der<br />
af en respondent bliver beskrevet som<br />
”dum i arbejde”, er der kun mulighed<br />
for bordtennis, pool og styrketræning.<br />
Styrketræning og opbygning af store<br />
muskler er vejen til magt, så hvis ikke<br />
man har intention om at tilkæmpe sig<br />
en plads i hierarkiet, er træning i træ-<br />
ningsrummet ikke en mulighed.<br />
Den ene respondent fortæller, at argumentation<br />
og intellektuel diskussion<br />
ikke er en del af hverdagen. Det rystede<br />
os at erfare, hvordan kulturen<br />
blandt de indsatte er præget af paranoia<br />
og mistænksomhed. En respondent<br />
fortæller, hvordan han altid sidder<br />
med ryggen til en mur, så der ikke<br />
kan foregå noget bag ved ham.<br />
95 % Ventetid Og 5 % rædsel<br />
Den samme respondent sammenligner<br />
fængslet med krig, hvor der er 95 %<br />
ventetid og 5 % rædsel og terror.<br />
Det er en barsk verden, som påvirker<br />
de indsattes evner til at kunne resocialiseres.<br />
Set med et ergoterapeutisk<br />
perspektiv bliver de indsatte påvirket<br />
negativt på deres roller, identitet og<br />
handleevne. Den praktiske udførsel af<br />
roller umuliggøres af fængslingen, og<br />
identiteten ændres. Fængslingen kan<br />
desuden medføre internalisering af<br />
nye roller, som gør det ekstra svært for<br />
indsatte at adaptere til livet udenfor<br />
igen.<br />
Uden mulighed for at afprøve deres<br />
forskellige færdigheder får indsatte en<br />
urealistisk opfattelse af egen handleevne.<br />
Den specielle kultur i fængslet be-<br />
Af Henrik Møller Wyke, Karen Davidsen og<br />
Lene Dollerup Ravnborg, ergoterapeuter.<br />
Uddannet foråret 2008 fra VIA University<br />
College, Campus Holstebro<br />
tyder, at de ikke på eget initiativ kan<br />
arrangere eller deltage i aktiviteter, der<br />
falder udenfor normerne.<br />
Vi spurgte respondenterne, hvad de<br />
var gode til. En spørger retorisk hertil, om<br />
vi ved, han har siddet inde i tre år. Han<br />
aner ikke, hvad han er god til længere.<br />
En indsat udtaler, at han så muligheden<br />
for at afprøve sine sociale færdigheder,<br />
da vi efterspurgte respondenter.<br />
Han var usikker på, om han var i stand<br />
til at føre en intellektuel samtale. Dette,<br />
mener vi, siger noget om både kulturen<br />
i fængslet, og om hvordan de<br />
indsatte mangler samtalepartnere.<br />
De manglende muligheder for vedligeholdelse<br />
af færdigheder og opfattelse<br />
af handleevne kan betyde, at de løsladte<br />
vil undgå aktiviteter, de ikke har<br />
afprøvet under fængslingen. Eksempelvis<br />
at indgå i sociale sammenhænge.<br />
Overskrides de uskrevne regler<br />
blandt indsatte, kan det få fatale konsekvenser.<br />
Der eksisterer et afstraffelsessystem,<br />
som udmøntes efter ganske<br />
andre regler end ude i samfundet. Har<br />
en indsat trådt ved siden af normerne,<br />
får vedkommende bank. En respondent<br />
beskriver, at de slår hinanden ned<br />
og kan finde på at hoppe på folks hoveder.<br />
En anden udtaler:<br />
•••<br />
ergoterapeuten l juli 2008 l 35
BAcHELoR<br />
MENiNGSFULD<br />
AKTiViTET i<br />
FæNGSLER<br />
”… Der er slet ikke nogen mennesker,<br />
der bliver bedre mennesker af at<br />
sidde i <strong>fængsel</strong>…”<br />
Whiteford beskriver, at aggressivitet<br />
eller depression kan være følger af<br />
manglende muligheder for aktivitet.<br />
Det brutale afstraffelsessystem blandt<br />
indsatte viser aggressivitet med al tydelighed.<br />
Aggressivitet kan skyldes<br />
mange ting, men vi finder det meget<br />
sandsynligt, at sammenhængen er der.<br />
Vi ser denne barske kultur som en barriere<br />
for eventuel implementering af<br />
ergoterapeutiske individuelle forløb.<br />
Det vil være oplagt at undersøge eventuelle<br />
adfærdsændringer blandt de<br />
indsatte, hvis de fik mulighed for<br />
meningsfulde aktiviteter.<br />
paradOks<br />
Det er paradoksalt, at man begrænser<br />
mennesker i meningsfuld aktivitetsudøvelse,<br />
og samtidig opfordrer dem<br />
til at udvikle og resocialisere sig.<br />
De indsatte har ikke tillid til <strong>fængsel</strong>sfunktionærerne,<br />
som både skal varetage<br />
kontrol og sikkerhed og støtte<br />
og motivation. En respondent siger om<br />
det:<br />
”... Du skal faktisk hen og have hjælp<br />
af en, som lige har sagt: ”Du er den<br />
største idiot, og her er der 50 kroner i<br />
bøde. Det er den samme mand, som<br />
du skal bede om hjælp…”<br />
Indsatte efterspørger hjælp og støtte i<br />
forhold til resocialisering. De foreslår,<br />
at denne hjælp skal komme fra en uvildig<br />
autoritet eller myndighed, som ikke<br />
deltager i fuldbyrdelsen af deres<br />
straf. Vores projekt tyder på, at kriminalforsorgen<br />
med fordel kunne adskil-<br />
36 l ergoterapeuten l juli 2008<br />
le den kontrollerende og den støttende<br />
rolle. For at dette i praksis kan lade sig<br />
gøre, foreslår vi, at en ekstern faggruppe<br />
kan varetage den støttende og motiverende<br />
rolle. Netop her mener vi, at<br />
ergoterapi er et oplagt valg.<br />
pauseknappen trykket ind<br />
Vi oplevede, at respondenterne havde<br />
en urealistisk opfattelse af egen handleevne.<br />
De havde meget svært ved at<br />
fortælle, om hvad de er gode til.<br />
En realistisk opfattelse af egen handleevne<br />
medfører ifølge Kielhofner motivation<br />
til at udfordre sine færdigheder.<br />
Vi ser positiv udvikling i forhold<br />
til opfattelse af egen handleevne som<br />
værende nødvendig for succesfuld resocialisering.<br />
For at opnå denne positive<br />
udvikling mener vi, at der må være<br />
mulighed for afprøvning af færdigheder<br />
samt ansvar og medbestemmelse.<br />
ergOterapeuter<br />
skal i <strong>fængsel</strong><br />
En af respondenterne fortæller om den<br />
påvirkning, fængslingen har:<br />
”… Hvis man er heldig, kan man<br />
komme ud, som man var, og ellers har<br />
man flyttet sig i en negativ retning…”<br />
Citatet påpeger problematikken i den<br />
barske kultur og de manglende muligheder<br />
for personlig udvikling. Det<br />
kræver stærke ressourcer, hvis indsatte<br />
skal undgå at blive påvirkede i negativ<br />
retning og nedbrydes af de massive<br />
kulturpåvirkninger, der er i fængslet.<br />
Vi har i projektet brugt Antonovskys<br />
teori om Oplevelse Af<br />
Sammenhæng (OAS), hvor der lægges<br />
vægt på den enkeltes følelse af at have<br />
tilstrækkelige ressourcer til rådighed.<br />
Opbygningen af de indsattes OAS kan<br />
ske via personlige ressourcer eller støtte<br />
fra personale.<br />
Vi mener, at det ergoterapeutiske aktivitetsperspektiv<br />
kan støtte og motivere<br />
de indsatte til at udvikle sig positivt<br />
til resocialisering og løsladelse.<br />
Ved terapeutisk brug af aktiviteter kan<br />
vi hjælpe til en realistisk opfattelse af<br />
egen handleevne, hjælpe de indsatte til<br />
at opbygge og vedligeholde deres kompetencer.<br />
I udlandet har man allerede gode<br />
erfaringer med ergoterapi i fængslerne.<br />
Så hvorfor ikke også i Danmark?<br />
I USA er ergoterapeuter i gang med<br />
at udvikle evidens for individualiseret<br />
resocialiseringsarbejde med indsatte i<br />
kriminalfOrsOrgen<br />
Kriminalforsorgens hovedopgave er at varetage straffuldbyrdelse.<br />
Denne hoved opgave deles i to:<br />
1. Straffene skal fuldbyrdes med den nødvendige sikkerhed og kontrol<br />
2. De dømte skal støttes og motiveres til gennem personlig og social udvikling at<br />
leve en kriminalitetsfri tilværelse<br />
De to dele sidestilles og behandles med samme vigtighed. En <strong>fængsel</strong>sfunktionær<br />
skal både skabe sikkerhed og udøve kontrol, samtidig med at støtte og motivere<br />
den indsatte til personlig og social udvikling.
fængsler og efter deres løsladelse.<br />
Projektet er ikke afsluttet, men de har<br />
allerede vist gode resultater.<br />
mangler i praksis<br />
Udbuddet af aktiviteter i det lukkede<br />
<strong>fængsel</strong>, vi besøgte, var meget begrænsede.<br />
Mulighederne var indsnævret til<br />
bordtennis, pool og træning. Der er<br />
også arbejdspligt i danske fængsler.<br />
Der er dog ikke altid arbejde.<br />
Vores respondenter fortalte, at der<br />
var gået flere uger uden arbejde, hvor<br />
de indsatte alligevel skal være i værkstederne.<br />
Selvom arbejdet for en del af<br />
de indsatte er kedeligt og ensformigt,<br />
er det positivt, da det får tiden til at gå.<br />
Manglen på meningsfuld aktivitet<br />
har stor betydning for de indsatte, som<br />
fortalte om psykiske påvirkninger, resignation,<br />
identitetstab og aggressive<br />
handlinger. Ud fra teorierne om mennesket<br />
som et aktivt væsen vil manglen<br />
på meningsfuld aktivitet medføre<br />
symptomer som dem, respondenterne<br />
fortæller om.<br />
I Kriminalforsorgens visioner indgår<br />
intentioner om at tilrettelægge aktiviteter,<br />
der giver de indsatte mulighed<br />
for at udvikle ansvarlighed, selvrespekt,<br />
selvtillid og kompetencer. Disse<br />
visioner er rigtig gode set i et aktivitetsperspektiv,<br />
men vores undersøgelse<br />
tyder på, at de indsatte ikke oplever<br />
intentionerne i praksis.<br />
Med denne artikel, og en tilsvarende<br />
i Direktoratet for Kriminalforsorgens<br />
fagblad, håber vi at kunne bidrage til<br />
debat og fokus på dette potentielle udviklingsområde.<br />
•<br />
resume<br />
”Et ergoterapeutisk perspektiv på resocialisering i danske fængsler” er et<br />
bachelorprojekt, der undersøger oplevelser af at være frataget mulighederne<br />
for at deltage i meningsfuld aktivitet i forhold til resocialisering. Undersøgelsen<br />
påpeger meningsfuld aktivitet som sundhedsdeterminant, og vi ser derfor,<br />
at ergoterapi har potentiale for resocialiseringen.<br />
Projektet er resultatet af en kvalitativ, hermeneutisk undersøgelse, som tager<br />
udgangspunkt i hvordan indsatte oplever resocialiseringen og aktivitet i lukkede<br />
danske fængsler.<br />
fOrslag til Handling<br />
Undersøgelsen har inspireret følgende handleanvisninger til forbedring<br />
af resocialiseringsindsatsen i Kriminalforsorgen:<br />
Det skal sikres:<br />
• At den indsatte modtager og forstår information om vejlednings og<br />
aktivitetsmuligheder i fængslet<br />
• At Kriminalforsorgen tilgodeser og prioriterer aktivitetsperspektivets<br />
betydning for den indsatte<br />
• At <strong>fængsel</strong>sfunktionærernes dobbeltrolle tages op til revurdering, så de ikke<br />
både skal varetage kontrol og sikkerhed og resocialisering af de indsatte<br />
• At der afsættes tid og ressourcer til individuelle forløb<br />
• At det individuelt tilrettelagte forløb påbegyndes allerede ved indsættelse<br />
• At resocialiseringen løbende evalueres, dokumenteres og kvalitetsudvikles.<br />
Dette både kvalitativt og kvantitativt<br />
• At resocialiseringsprocessen tager udgangspunkt i den indsatte og inddrager<br />
den indsattes baggrund og familiære forhold<br />
• At dagligdagen i fængslet tilrettelægges med fokus på meningsfuld aktivitet<br />
og udvikling af færdigheder og aktivitetsformåen<br />
• At resocialiseringsindsatsen følges op af en indsats også efter endt afsoning<br />
Der er udviklingspotentiale inden for Kriminalforsorgens rammer. Langt de<br />
fleste af ovennævnte punkter kan etableres inden for de rammer, som visionerne<br />
og principprogrammet afstikker. Det afgørende er, at Kriminalforsorgen<br />
prioriterer ressourcer til resocialiseringsindsatsen, og anvender meningsfuld<br />
aktivitet i sam arbejdet med de indsatte. Som det er nu, vender 35 % tilbage<br />
til fængslet inden for to år. Set over et livs forløb er procenten langt højere.<br />
Det koster aktuelt 1.937 kr. pr døgn at have en person indsat i et lukket<br />
<strong>fængsel</strong>. Det har altså økonomiske omkostninger for samfundet at have så<br />
mange indsat i <strong>fængsel</strong>. Det er vores mening, at vi som samfund gør os selv<br />
en bjørnetjeneste, ved ikke at hjælpe de indsatte til at blive bidragende samfundsborgere<br />
både socialt og økonomisk.<br />
ergoterapeuten l juli 2008 l 37