Fordeling og incitamenter, 2013 - Økonomi- og Indenrigsministeriet
Fordeling og incitamenter, 2013 - Økonomi- og Indenrigsministeriet
Fordeling og incitamenter, 2013 - Økonomi- og Indenrigsministeriet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
96<br />
Kapitel 5 Et mere nuanceret syn på fordeling<br />
Figur 5.1<br />
Indkomstoplysningerne i ét enkelt år kan give et unuanceret billede af indkomstforskellene<br />
Indkomstfordelingen er i perioder meget<br />
påvirket af konjunkturudviklingen.<br />
En stor del af indkomstforskellene skyldes<br />
naturlige variationer over livet, herunder<br />
forholdsvis lav indkomst i studietiden<br />
<strong>og</strong> højere indkomst i de erhvervsaktive<br />
år.<br />
Det høje individuelle offentlige forbrug i<br />
Danmark virker omfordelende.<br />
<strong>Fordeling</strong> <strong>og</strong> <strong>incitamenter</strong> <strong>2013</strong><br />
<br />
<br />
<br />
I anden halvdel af 00’erne førte konjunkturudviklingen<br />
isoleret set til en midlertidig<br />
stigning i indkomstforskellene på op mod<br />
10 pct.<br />
Indkomstforskellene set over et helt livsforløb<br />
udgør kun godt 50 pct. af indkomstforskellene<br />
opgjort i ét enkelt år.<br />
Ved at inkludere værdien af det individuelle<br />
offentlige forbrug i indkomsterne, reduceres<br />
indkomstforskellene med godt 20<br />
pct.<br />
5.1 Indkomstforskellene er konjunkturafhængige<br />
Indkomstforskellene kan udvise betydelige stigninger eller fald fra år til år. Ændringer kan<br />
grundlæggende skyldes to forhold.<br />
Strukturelle ændringer kan fx være dem<strong>og</strong>rafiske forskydninger, ændret uddannelsesadfærd,<br />
ændringer i familiestrukturer, ændringer i indretningen af skatte- <strong>og</strong> overførselssystemet,<br />
ændringer i regler for tilbagetrækning mv. Strukturelle ændringer er kendetegnet ved, at effekten<br />
er varig <strong>og</strong> typisk kommer gradvist, samt at der kan være flere modsatrettede effekter.<br />
Hvis en større andel af en ungdomsårsgang tager en videregående uddannelse, vil det<br />
umiddelbart øge indkomstforskellene, fordi der er flere studerende, som har en forholdsvis<br />
lav indkomst under uddannelse. På sigt bliver effekten på indkomstforskellene ændret, fordi<br />
de nye generationer har et højere uddannelsesniveau end de tidligere. Indkomsten vil derfor<br />
være højere, <strong>og</strong> ledighedsrisikoen vil falde mv. Hvordan indkomstforskellene påvirkes på sigt<br />
afhænger af, hvad alternativet til at tage en videregående uddannelse var (ufaglært eller faglært),<br />
<strong>og</strong> hvor meget højere indkomsten bliver i forhold til alternativet.<br />
Konjunkturerne påvirker <strong>og</strong>så indkomstforskellene. Her kan effekterne på indkomstforskellene<br />
fra det ene år til det andet være betydelige, men til gengæld vil de være midlertidige. Der<br />
er en række meget konjunkturafhængige indkomstelementer i den disponible indkomst. Det<br />
gælder afkast af ejerbolig, udbytteindkomst mv., indkomst fra selvstændig virksomhed <strong>og</strong><br />
overførsler i form af arbejdsløshedsdagpenge <strong>og</strong> kontanthjælp.