Pilotprojekt Nationalpark Vadehavet - Vadehavssekretariatet
Pilotprojekt Nationalpark Vadehavet - Vadehavssekretariatet
Pilotprojekt Nationalpark Vadehavet - Vadehavssekretariatet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
PILOTPROJEKT NATIONALPARK VADEHAVET<br />
Afsluttende rapport fra<br />
<strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>
Afsluttende rapport fra<br />
<strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>
Afsluttende rapport fra <strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
Udgivet af sekretariatet for Styregruppen for <strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
Udgivet: September 2005<br />
Udarbejdelse er fi nansieret af Friluftsrådet og Skov- og Naturstyrelsen.<br />
© Gengivelse tilladt med tydelig kildeangivelse.<br />
Layout, opsætning og tryk: Laursen Grafi sk A/S, Tønder<br />
Oplag: 800 eks.<br />
Forsidefoto: Billedet viser hvordan tidevandet er med til at forme <strong>Vadehavet</strong>, i dette tilfælde fra en vadefl ade<br />
med et træformet lo-system øst for Sønderho på Fanø. Farvespillet i billedet stammer fra de forskellige salttålende<br />
græsarter, der vokser på fl aden, og fra de forskellige bundforhold. Billedet er taget fra ca. 250 meters<br />
højde i overskyet vejr (som nedsætter kontrasten i farverne).<br />
Billedet viser en areal på ca. 350x350 meter. Fotograf: Jan K. Winther<br />
Fotos:<br />
Jan K. Winther: Side 4, 8, 26, 30, 34, 37, 38, 42, 50, 54, 59, 60<br />
Lars M. Rasmussen: Side 12, 19, 20, 33, 41, 46, 49, 52, 62, 63, 66, 67, 73<br />
John Frikke: Side 6, 28, 36<br />
John B. Frederiksen: Side 40<br />
Claus Nissen: Side 64, 71<br />
Jacob P. Andersen: Side 65<br />
Hagge: Side 10, 14, 21<br />
Fanø Turistbureau: Side 53, 56<br />
Alle kort i rapporten er bragt med tilladelse fra Kort- og Matrikelstyrelsen<br />
Rapporten kan hentes som pdf-fi l på pilotprojektets hjemmeside: www.nationalpark-vadehavet.dk
Indholdsfortegnelse<br />
FORORD. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
1. SAMMENFATNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
2. STRATEGI OG HANDLINGSPLAN. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11<br />
2.1 Vision, målsætning og strategi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11<br />
2.2 Geografi sk afgrænsning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13<br />
Model 1. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13<br />
Model 2. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 13<br />
2.3 Handlingsplan (kort sigt) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
2.3.1 Landskabelige værdier. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
2.3.2 Naturværdier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
2.3.3 Friluftsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
2.3.4 Kulturhistoriske værdier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
2.3.5 Erhverv. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
2.3.6 Formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18<br />
2.3.7 Landdistriktsudvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
2.4 Handlingsplan (lang sigt) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
2.4.1 Natur- og landskabelige værdier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
2.4.2 Formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
2.5 Samfundsøkonomiske analyser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21<br />
2.5.1 Forudsætninger. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21<br />
2.5.2 Resultater . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
2.5.3 Lokaløkonomisk analyse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24<br />
2.5.4 Resultater . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25<br />
3. STATUS OG UDVIKLINGSMULIGHEDER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27<br />
3.1 Landskabelige værdier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27<br />
3.1.1 Landskabskarakterområder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27<br />
3.1.2 Sårbarhed . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
3.1.3 Udviklingstendenser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
3.1.4 Områder af national geologisk interesse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
3.1.5 <strong>Vadehavet</strong>s generelle beskyttelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29<br />
3.2 Naturværdier. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
3.2.1 Generelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
3.2.2 Tiltag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
3.2.3 Urørt natur . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33<br />
3.2.4 Naturgenopretning og -pleje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33<br />
3.2.5 Viden, information og dialog . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33<br />
3.3 Friluftsliv. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35<br />
3.3.1 Nuværende muligheder for friluftsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35<br />
3.3.2 Forslag til styrkelse af friluftslivet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35<br />
3.3.3 Besøgscentrenes fremtidige rolle som støttepunkter for friluftslivet . . . . 36<br />
3.4 Kulturhistorie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
3.4.1 Generelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
3.4.2 Formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
3.4.3 Pleje, synlighed, tilgængelighed. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
3.4.4 Resultater og konsekvenser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
3.5 Erhverv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43<br />
3.5.1 Landbrug . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43<br />
3.5.2 Turisme. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45<br />
3.5.3 Fiskeri. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47<br />
3.5.4 Havne og industri. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48<br />
3.6 Formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51<br />
3.6.1 Eksisterende formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51<br />
3.6.2 Den fremtidige formidling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51<br />
3.6.3 En samlet formidlingsplan for <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>. . . . . . . . . . . . . 53<br />
3.7 Forvaltningsmodeller. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55<br />
3.7.1 Formidlings- og servicefunktioner. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55<br />
3.7.2 Øvrige opgaver . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55<br />
3.7.3 Organisation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55<br />
3.7.4 Udarbejdelse af en forvaltningsplan. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57<br />
3.7.5 Øvrige opgaver . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57<br />
3.7.6 Regelforenkling. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57<br />
3.7.7 Organisation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58<br />
3.8 Landdistriktsudvikling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
3.8.1 Befolkningens fordeling i by og på land . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
3.8.2 Udviklingsstrategier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
3.8.3 Landdistriktsprogrammet 2007-2013 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
3.8.4 Indsatsområder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62<br />
4. PILOTPROJEKTETS GENNEMFØRELSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 64<br />
4.1 Opgaveformulering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 64<br />
4.2 Organisation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65<br />
4.3 Økonomiske grundlag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67<br />
4.4 Borgerinddragelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68<br />
4.5 Konkrete projekter. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72<br />
5. GENERELLE BILAG OG KORTBILAG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
4<br />
1 Sammenfatning
Forord<br />
Styregruppen for pilotprojekt <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
indstiller, at der etableres en nationalpark i Vadehavsområdet.<br />
Etableringen skal ske inden for de rammer,<br />
som styregruppens rapport udstikker.<br />
Det er især en forudsætning for bred opbakning, at<br />
der sikres direkte lokal indfl ydelse på nationalparkens<br />
styring, drift og planlægning, samt at det stadigt vil<br />
være muligt at udvikle et erhvervsliv, der er i overensstemmelse<br />
med naturgrundlaget inden for en nationalpark,<br />
ligesom det er en forudsætning, at etableringen<br />
af en nationalpark ikke i sig selv, vil give begrænsninger<br />
for erhvervsaktiviteter uden for nationalparken.<br />
Styregruppen er enig om, at <strong>Vadehavet</strong> er det mest<br />
unikke naturområde i Danmark set i internationalt<br />
perspektiv, og at det derfor vil være naturligt, at oprettelse<br />
af de første nationalparker i Danmark omfatter<br />
<strong>Vadehavet</strong>.<br />
Styregruppen er også enig om, at naturværdierne i<br />
selve <strong>Vadehavet</strong> gennem internationale aftaler og nationale<br />
udpegninger allerede er godt beskyttet. Selv om<br />
en af forudsætningerne for igangsættelse af et pilotprojekt<br />
i <strong>Vadehavet</strong> var, at man fremkom med forslag til<br />
yderligere styrkelse af naturværdierne i en nationalpark<br />
i <strong>Vadehavet</strong>, lægger styregruppen også stor vægt på, at<br />
andre forhold har lige så høj prioritet.<br />
Det drejer sig især om, at se en etablering af en nationalpark,<br />
som et tiltrængt bidrag til:<br />
• at styrke udviklingen i Vadehavsregionen – erhvervsmæssigt<br />
og bosætningsmæssigt, hvor især de egentlige<br />
landdistrikter langs vadehavskysten allerede i<br />
dag »lider en stille og upåagtet død«;<br />
• at iværksætte en række initiativer omkring »nationalparken«,<br />
som understøtter den regionale/lokale<br />
identitet (selvfølelse) som grundlag for levedygtige<br />
(landsby)samfund i området.<br />
• at understøtte og koordinere den eksisterende natur-<br />
og kulturvejledning, der i imponerende omfang<br />
fi nder sted i Vadehavsområdet i dag. I den forbindelse<br />
vil en mere hensigtsmæssig anvendelse af de<br />
samlede administrative og markedsføringsmæssige<br />
ressourcer kunne anvendes til en forbedret service<br />
over for egnens egne borgere og skoler samt en samlet<br />
promovering af »VADEHAVET«.<br />
Det er styregruppens opfattelse, at de ovenfor nævnte<br />
Forord<br />
aspekter skal indgå i en samlet planlægning og administration<br />
for »nationalparken«, som iværksættes og gennemføres<br />
under medvirken af områdets borgere.<br />
Et fl ertal i styregruppen har den opfattelse, at en »<strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>« skal omfatte de Natura 2000områder,<br />
der ligger i – eller grænser op til <strong>Vadehavet</strong>:<br />
• Havområdet ud til 3-sømilegrænsen (undtaget er Esbjerg<br />
Havns administrationsområde og indsejlingen<br />
gennem Grådyb)<br />
• Øerne og Skallingen<br />
• Varde Ådal og de uinddigede strandenge og forlande<br />
langs fastlandet - samt<br />
• Marskområderne bag digerne på fastlandet.<br />
Samlet set en afgrænsning i overensstemmelse med Det<br />
Trilaterale Samarbejdsområde.<br />
Det er opfattelsen, at denne afgrænsning giver optimale<br />
muligheder for løsning af ovennævnte opgaver samtidig<br />
med at nationalparkbestyrelsen (<strong>Nationalpark</strong>ens<br />
øverste myndighed med ansvar over for Miljøministeren)<br />
får overdraget ansvaret for gennemførelse af den<br />
kommende Natura 2000-planlægning – samt sikrer, at<br />
den efterfølgende udmøntning (administration) af de<br />
fi re »vadehavskommuner« sker i overensstemmelse med<br />
fælles krav og principper.<br />
Repræsentanter i styregruppen for Dansk Landbrug,<br />
Kristen Fromsejer og Claus Christensen samt borgmester<br />
Svend Ole Gammelgaard, Skærbæk Kommune<br />
og borgmester Peter Christensen, Højer Kommune<br />
kan alene acceptere en »<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>« der<br />
omfatter:<br />
• Havområdet ud til 3-sømilegrænsen - (undtaget er<br />
Esbjerg Havns administrationsområde og indsejlingen<br />
gennem Grådyb).<br />
• Øerne og Skallingen<br />
• Grænsen på den øvrige uinddigede del af fastlandet<br />
følger middelhøjvandslinien.<br />
• I de inddigede områder følger grænsen digekronen<br />
Denne afgrænsning omfatter (bortset fra mindre by-<br />
sommerhus-, natur- og landbrugsområder på øerne)<br />
alene områder, der i forvejen er omfattet af det trilaterale<br />
vadehavssamarbejdes beskyttelsesområde.<br />
5
Forord<br />
6<br />
Det er de ovennævnte repræsentanters opfattelse, at<br />
denne afgrænsning indbefatter de mest værdifulde<br />
naturarealer i Vadehavsområdet for en lang række arter<br />
og naturtyper, uden at væsentlige erhvervsinteresser på<br />
fastlandet bliver berørt af nationalparken.<br />
En sådan afgrænsning går på tværs af de eksisterende<br />
Natura 2000-områder, hvorfor det ikke vil være sandsynligt,<br />
at nationalparkmyndigheden kan få til opgave<br />
at gennemføre Natura 2000-planlægningen. Hovedopgaverne<br />
for en nationalpark med denne udstrækning<br />
vil blive informations og brugerserviceopgaver samt i<br />
samarbejde med de øvrige myndigheder på området at<br />
udarbejde en overordnet plan for nationalparken.<br />
Begge forslag indeholder desuden mulighed for<br />
overførsel af kompetence og myndighedsudøvelse på<br />
søterritoriet fra de statslige myndigheder til nationalparkmyndigheden<br />
– i takt med opbygning af faglig<br />
ekspertise på områderne.<br />
Som det fremgår er styregruppen delt i spørgsmålet om<br />
afgrænsning af en nationalpark. Men styregruppen ønsker<br />
at præcisere, at vi er enige om, at der bør etableres<br />
en nationalpark i vadehavsområdet, som vil kunne<br />
skabe udviklingsmuligheder for egnen, og som vi gerne<br />
vil se iværksat. Det skal nævnes at der også har været<br />
arbejdet med en tredje model, som tager yderligere<br />
områder med på fastlandet. Den tredje model kunne<br />
der ikke opnås enighed om.<br />
Afslutningsvis skal det bemærkes, at styregruppen fi nder,<br />
at det i lyset af den kommende kommunalreform<br />
vil være naturligt at opfordre de kommende »Vadehavskommuner«<br />
(Varde, Fanø, Esbjerg og Tønder)<br />
til at drøfte »<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>«. Styregruppen<br />
foreslår ligeledes, at dens endelige rapport samt efterfølgende<br />
nationale udviklinger vil danne baggrund for<br />
disse drøftelser i de tre kommunale sammenlægningsudvalg<br />
og i Fanøs byråd i begyndelsen af 2006, og at<br />
man derefter vil underrette den nationale følgegruppe<br />
og miljøministeren herom i foråret 2006.<br />
Branderup, 30. september 2005<br />
På styregruppens vegne<br />
Udvalgsformand Jens Andresen,<br />
Sønderjyllands Amt<br />
Formand for styregruppen
1. Sammenfatning<br />
På baggrund af miljøministerens igangsættelsesbrev af<br />
26. februar 2004 har styregruppen udarbejdet en vision<br />
med plan for afgrænsning og indhold af en <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>. En enig styregruppe står bag denne<br />
rapport til miljøministeren.<br />
Styregruppen har følgende overordnede mål for <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>:<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal medvirke til, at udviklingen<br />
i Vadehavsregionen styrkes såvel økonomisk,<br />
erhvervsmæssigt og socialt som natur- og miljømæssigt<br />
og dermed bidrage til lokalsamfundenes<br />
beståen og udvikling. Det forventes, at der ved en<br />
målrettet beskyttelse af natur- og kulturværdier<br />
frigøres et potentiale af muligheder, der øger eksistensgrundlaget<br />
for den befolkning, der er bosiddende<br />
i området.<br />
Styregruppen har følgende vision for <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>:<br />
<strong>Vadehavet</strong> er et internationalt unikt naturområde.<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> er et sammenhængende<br />
område bestående af såvel havet som øerne og marsken.<br />
Området indeholder den bedst beskyttede<br />
natur i Danmark, hvor udvikling i natur og kultur<br />
fortsat skal ske i samspil med menneskers bosætning<br />
og tradition. Styregruppen fi nder, at beskyttelsesniveauet<br />
er tilstrækkeligt for udpegning af en<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>. <strong>Vadehavet</strong> er internationalt,<br />
og forvaltningen heraf skal desuden varetages i<br />
det trilaterale samarbejde med Tyskland og Holland<br />
for at koordinere en bæredygtig udvikling.<br />
I <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> har selvforvaltning en<br />
central placering for at sikre, at en udvikling af natur,<br />
kultur og erhverv i området gennemføres således,<br />
at der til stadighed bibeholdes og skabes liv på<br />
landet. Forvaltningen skal derfor varetages med en<br />
høj grad af borgerinddragelse 1 .<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal byde på en lang række<br />
tilbud fra oplevelsen af urørt natur over kulturhistoriens<br />
vingesus med menneskets samspil med<br />
havet til aktiv fritidsbrug af naturen.<br />
Sammenfatning 1<br />
Formidlingen af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal være<br />
aktiverende og engagerende på en sådan måde, at<br />
såvel lokale beboere som besøgende oplever nationalparken<br />
som en helhed.<br />
Styregruppen har opstillet en lang række mål for, hvad<br />
der er opnået om 25 år, bl.a.:<br />
• At der er sikret større sammenhængende naturområder<br />
i især klit, strand, strandeng og havområder, hvor<br />
naturen kan udvikle sig dynamisk uden menneskelige<br />
indgreb.<br />
• At der er taget yderligere skridt til at mindske forureningen<br />
af havmiljøet – og især til at hindre mulige<br />
miljøkatastrofer, f.eks. i forbindelse med skibsforlis.<br />
• At der er skabt en sammenhæng i formidlingen af<br />
området, så den besøgende møder ét samlet og koordineret<br />
tilbud om formidling af områdets natur- og<br />
kulturværdier. Samtidigt er der gennem en aktiv<br />
formidling sikret en spredning af friluftslivet, så en<br />
øget tilstrømning af turister ikke belaster følsomme<br />
naturområder ud over deres bæreevne.<br />
• At hele udviklingen er sket gennem aktiv borgerinddragelse<br />
og med en lokalt baseret administration, så<br />
der i området er skabt et fælles ejerskab og en fælles<br />
identitet i forhold til nationalparken.<br />
• At der er skabt vilkår, så der i området er et aktivt<br />
landbrug der kan sikre den fortsatte afgræsning af de<br />
store naturarealer såsom strandenge og marskenge,<br />
der er opstået som følge af menneskers udnyttelse,<br />
og hvis naturværdier kun kan opretholdes ved fortsat<br />
drift med græsning eller høslet.<br />
• At landbruget fortsat skal kunne udvikle sig og derved<br />
medvirke til at bevare regionens særegne og åbne<br />
kulturlandskab.<br />
Afgrænsningsforslaget omfatter hele <strong>Vadehavet</strong>, mod<br />
vest afgrænset ved 3-sømilegrænsen og mod øst afgrænset<br />
af geesten, således at hovedparten af marskområderne<br />
ligger i nationalparken. Se bilag 5. Forslaget<br />
hænger nøje sammen med styregruppens ønske om<br />
at sikre en samlet forvaltning af et sammenhængende<br />
område.<br />
I forbindelse med pilotprojektet har NIRAS udarbejdet<br />
en samfundsøkonomisk- og velfærdsøkonomisk<br />
analyse samt en lokaløkonomisk analyse. Analysen<br />
tager udgangspunkt i to opstillede scenarier foruden et<br />
7
8<br />
1 Sammenfatning
asisscenarie. Konklusionen på analysen er, at scenarie<br />
1 med en nationalpark med østlig grænse ved digerne<br />
og med fokus på naturpleje, naturbevarelse og formidling<br />
af naturen vil give et velfærdsøkonomisk overskud<br />
på mellem 0,6 og 1,7 mia. kr. Scenarie 2, med en nationalpark<br />
indeholdende alle Natura 2000-områderne<br />
eks. Ribe Østerå, samt en kulturhistorisk zone, der<br />
omfatter alle berørte ejerlav på fastlandet med fokus<br />
vest for digekronen på naturpleje, naturbevarelse og<br />
formidling af naturen, vil medføre en velfærdsøkonomisk<br />
omkostning på mellem 0,85 og 2,6 mia. kr.<br />
Den lokaløkonomiske analyse giver et billede af de<br />
økonomiske eff ekter, som nationalparkprojektet vil<br />
have på husholdninger, virksomheder og kommuner i<br />
undersøgelsesområdet. Resultatet viser, at der et betydeligt<br />
lokaløkonomisk overskud forbundet med etablering<br />
og drift af nationalparken i de to scenarier. Scenarie<br />
1 bidrager med 379 mio. kr. til lokalområdet, mens<br />
scenarie 2 bidrager med godt 1 mia. kr. over 23 år.<br />
Styregruppen anbefaler for naturens vedkommende,<br />
at der især bliver prioriteret en indsats i relation til de<br />
naturværdier, som er særegne for vadehavsområdet.<br />
Det er primært havområder, vadefl ader, strande, klitter,<br />
strandenge og marsk.<br />
En væsentlig styrkelse af naturen ligger i udarbejdelsen<br />
af en samlet forvaltningsplan for nationalparken, som<br />
tilstræber kontinuitet i naturens udvikling og ensartet<br />
forvaltning i nationalparken. Styregruppen påpeger en<br />
lang række muligheder for at styrke naturen, bl.a. ved<br />
at sikre store områder med urørt natur og ved at arbejde<br />
aktivt for, at de inddigede marskområder udgør en<br />
mosaik af forskellige niveauer af benyttelse (græsning,<br />
høslet, varieret vandstandsniveau, intensiv/ekstensiv<br />
benyttelse) samt skabelse af spredningskorridorer og<br />
forbedring af levevilkårene for vandrefi sk med tilknytning<br />
til Vadehavsområdet gennem naturgenopretning<br />
af vandløbene med udløb i <strong>Vadehavet</strong>.<br />
For landskabets vedkommende beskriver rapporten det<br />
fl ade, åbne og særegne vadehavslandskab som er helt<br />
unik i dansk som såvel internationalt perspektiv. Landskabelige<br />
hensyn bør inden for en fremtidig nationalpark<br />
veje tungt i forhold til placering af større tekniske<br />
anlæg og bevoksning.<br />
Sammenfatning 1<br />
Styrkelsen af friluftslivet vil ske under hensynstagen til<br />
områdets bæreevne. Alle friluftsaktiviteter kan, hvis de<br />
koordineres rigtigt, styrkes uden at slide på naturområderne.<br />
En styrkelse af de historiske kvaliteter i Vadehavsområdet<br />
vil give oplevelsen af området en ekstra dimension.<br />
Styregruppen anbefaler en væsentlig styrkelse af<br />
kulturværdierne, ikke blot de synlige dele af kulturen,<br />
men også skikke og kulturer, som er opbygget og vedligeholdt<br />
gennem århundreder.<br />
Styregruppen fi nder det vigtigt, at der kommer en<br />
erhvervsmæssige udvikling i forbindelse med <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>. Styregruppen har specielt beskæftiget<br />
sig med landbrug, turisme, fi skeri og havne og industri.<br />
Der peges på en lang række indsatsområder for<br />
alle sektorer.<br />
Formidlingen er en af hjørnestenene i en nationalpark,<br />
hvorfor styregruppen ser oplagte fordele ved at lave et<br />
samarbejde mellem de mange formidlere, som allerede<br />
fi ndes i området.<br />
Styregruppen skitserer et helt konkret forslag til en<br />
kommende forvaltning, inklusiv hvilke opgaver en forvaltning<br />
kan tænkes at påtage sig. Udgangspunktet er,<br />
at forvaltningen rykker nærmere brugeren af området.<br />
Én blandt mange opgaver er at lave en regelforenkling,<br />
som vil gøre det lettere for brugeren af området at vide<br />
hvilke regler, der gælder for ham/hende.<br />
Det har været et selvstændigt mål at sikre en høj grad<br />
af borgerinddragelse. Op mod 180 personer har deltaget<br />
i en lang række arbejdsgruppemøder. Arbejdsgrupperne<br />
har været geografi sk opdelt, grundet områdets<br />
størrelse. Der har således været nedsat arbejdsgrupper<br />
i Tønder, Skærbæk, Ribe og Esbjerg. Det viste sig vanskeligt<br />
at inddrage »almindelige« borgere, idet mange<br />
af deltagerne på den ene eller anden måde tidligere har<br />
debatteret <strong>Vadehavet</strong>s beskyttelse/benyttelse, men som<br />
en af arbejdsgruppedeltagerne formulerede det, »så har<br />
pilotprojektet været med til at visse grupper nu taler med<br />
hinanden, så noget godt har det da medført, om der bliver<br />
nationalpark eller ej.«<br />
9
2 Strategi og handlingsplan<br />
10
2. Strategi og handlingsplan<br />
2.1 Vision, målsætning og strategi<br />
Overordnet målsætning<br />
Rækkefølgen af de fi re punkter udtrykker ikke en prioritering:<br />
• <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal medvirke til, at udviklingen<br />
i Vadehavsregionen styrkes såvel økonomisk,<br />
erhvervsmæssigt og socialt som natur- og miljømæssigt<br />
og dermed bidrage til lokalsamfundenes beståen<br />
og udvikling. Denne udvikling skal ske under hensyntagen<br />
til:<br />
• At de udpegede Natura 2000-områder inden for<br />
nationalparken beskyttes i overensstemmelse med<br />
den internationale lovgivning, Den trilaterale Vadehavsplan<br />
og Vadehavsbekendtgørelsen.<br />
• At der fortsat kan tages skridt til at sikre befolkningen<br />
mod oversvømmelse eller - når behov skulle<br />
opstå herfor– ikke være til hinder for en forbedring<br />
af denne sikkerhed.<br />
• <strong>Nationalpark</strong>en skal aktivt søge at give naturen<br />
mulighed for at udfolde sig, især for de arter og naturtyper,<br />
der har givet Vadehavsområdet sin særlige<br />
internationale status.<br />
• <strong>Nationalpark</strong>en skal bevare og fremme kulturarven<br />
– samt give borgerne og turister optimale muligheder<br />
for at opleve og forstå den særegne vadehavsnatur<br />
og kulturlandskabet.<br />
• <strong>Nationalpark</strong>en skal sikres ved lokal forankring og<br />
medejerskab i forvaltningen og i beslutningsprocesserne.<br />
Strategi<br />
Opfyldelse af målsætningerne skal ske i en fortsat<br />
proces med inddragelse af borgere, erhvervsliv, organisationer<br />
og myndigheder i Vadehavsregionen i en<br />
integreret kystzoneplanlægning og -forvaltning – hvor<br />
søterritorium og landarealer indgår i sammenhæng,<br />
hvor koordination og samarbejde mellem de forskellige<br />
ansvarlige myndigheder forbedres, hvor lovgivning og<br />
regler forenkles - og søges harmoniseret med de øvrige<br />
to vadehavslande.<br />
Vision<br />
<strong>Vadehavet</strong> er et internationalt unikt naturområde.<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> er et sammenhængende om-<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
råde bestående af såvel havet som øerne og marsken.<br />
Området indeholder den bedst beskyttede natur i<br />
Danmark, hvor udvikling i natur og kultur fortsat skal<br />
ske i samspil med menneskers bosætning og tradition.<br />
Styregruppen fi nder, at beskyttelsesniveauet er tilstrækkeligt<br />
for udpegning af en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>.<br />
<strong>Vadehavet</strong> er internationalt og skal varetages i det<br />
trilaterale samarbejde med Tyskland og Holland for at<br />
koordinere en bæredygtig udvikling.<br />
I <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> har selvforvaltning en central<br />
placering for at sikre, at en udvikling af natur,<br />
kultur og erhverv i området gennemføres, således at<br />
der til stadighed bibeholdes og skabes liv på landet.<br />
Forvaltningen skal derfor varetages med en høj grad af<br />
borgerinddragelse 1 .<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal byde på en lang række<br />
oplevelser fra oplevelsen af urørt natur over kulturhistoriens<br />
vingesus med menneskets samspil med havet<br />
til aktiv fritidsbrug af naturen.<br />
Formidlingen af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal være<br />
aktiverende og engagerende på en sådan måde, at såvel<br />
lokale beboere som besøgende oplever nationalparken<br />
som én helhed.<br />
<strong>Vadehavet</strong> er et af Europas vigtigste naturområder,<br />
med store vadefl ader og enestående kystnære naturarealer.<br />
Natur og landskab i området er derfor i tidens løb<br />
blevet beskyttet gennem en lang række forskellige reguleringer<br />
og er omfattet af internationale aftaler – både<br />
de mere generelle som Ramsarkonvention og Natura<br />
2000-direktiver, men også den specielle trilaterale vadehavsaftale<br />
mellem Holland og Tyskland. På grund af<br />
områdets udstrækning, det varierede naturindhold og<br />
de mange forskellige myndigheder, der hver er ansvarlig<br />
for deres hjørne af naturbeskyttelsen, kan beskyttelsen<br />
af <strong>Vadehavet</strong> virke uoverskuelig for borgerne.<br />
Disse forhold kan i nogle situationer virke hæmmende<br />
på en bæredygtig udvikling af både natur og erhverv i<br />
området.<br />
Styregruppen ser en etablering af en samlet nationalpark<br />
for det danske Vadehavsområde som et middel til<br />
at sikre både den fremtidige naturbeskyttelse og den<br />
nødvendige udvikling af området.<br />
11
2 Strategi og handlingsplan<br />
12<br />
Styregruppens vision for, hvad der tænkes opnået i de<br />
første 25 år af en nationalparks levetid er derfor:<br />
• At der ved en målrettet beskyttelse af natur- og kulturværdier<br />
frigøres et potentiale af muligheder, der<br />
øger eksistensgrundlaget for den befolkning, der er<br />
bosiddende i området.<br />
• At der gennem en samlet planlægning for naturbeskyttelse<br />
og kulturmiljø i området både er sket en<br />
sikring af værdierne og en forenkling, så beskyttelsen<br />
er blevet overskuelig for borgere og myndigheder.<br />
• At man samtidigt gennem planlægningen har sikret,<br />
at aktiviteter, der er bæredygtige i forhold til naturgrundlaget,<br />
kan gennemføres ved så enkle procedurer<br />
som muligt.<br />
• At der er skabt optimale muligheder for et aktivt og<br />
diff erentieret landbrug, som foruden konventionelle<br />
brug også rummer landbrug med specialprodukter,<br />
turistfaciliteter og landbrug, som udfører natur- og<br />
landskabspleje. Landbruget skal udvikles økonomisk<br />
optimalt og medvirke til at opretholde dynamiske<br />
landdistrikter og bevare kulturlandskabet.<br />
• At der er givet vilkår for udvikling og markedsføring<br />
af lokale produkter, baseret på <strong>Vadehavet</strong>s naturgrundlag,<br />
både for at støtte den økonomiske udvikling<br />
i lokalområdet og for at sikre den fælles identitet<br />
for beboerne i og ved nationalparken.<br />
• At det gennem den samlede planlægning for området<br />
er sikret, at der kan ske en udvikling af beboelse,<br />
erhverv og turisme, der ikke skader naturgrundlaget<br />
– i særlig grad områdets funktion som rasteområde<br />
for store dele af verdens bestande af vandfugle.<br />
• At der er sikret større sammenhængende naturområder<br />
i især klit, strand, strandeng og havområder, hvor<br />
naturen kan udvikle sig dynamisk uden menneskelige<br />
indgreb.<br />
• At der er taget yderligere skridt til at mindske forureningen<br />
af havmiljøet – og især til at hindre mulige<br />
miljøkatastrofer, f.eks. i forbindelse med skibsforlis.<br />
• At der er gennemført et eller fl ere større naturgenopretningsprojekter,<br />
særligt med det formål at skabe<br />
bedre adgang for <strong>Vadehavet</strong>s vandrefi sk til vandløbene<br />
og at skabe bedre yngleforhold for engfugle på<br />
marsk- og strandengsarealer.<br />
• At der gennem planlægning, vejledning og opdyrkning<br />
af tilskudmuligheder er skabt en sikring og en<br />
forbedring af områdets kulturmiljø. Især de egnskarakteristiske<br />
bygningskulturer og sammenhængen<br />
mellem landskab og bebyggelse vil have bedre vilkår.<br />
• At der er skabt en sammenhæng i formidlingen af<br />
området, så den besøgende møder ét samlet og koordineret<br />
tilbud om formidling af områdets natur- og<br />
kulturværdier. Samtidig er der gennem en aktiv<br />
formidling sikret en spredning af friluftslivet, så en<br />
øget tilstrømning af turister ikke belaster følsomme<br />
naturområder ud over deres bærevene.<br />
• At der er sket en planlægning af mulighederne for<br />
friluftsliv, så beboere og turister kan tilbydes et varieret<br />
tilbud af muligheder for aktiviteter i området<br />
– uden at det belaster områdets naturgrundlag.<br />
• At området gennem en koordineret markedsføring<br />
og gennem en forbedring af turismefaciliteterne og<br />
–tilbudene kan øge indtjeningen fra turismeerhvervet,<br />
og samtidig gennem planlægning og formidling<br />
sikre, at en øget turisme sker på et bæredygtigt<br />
grundlag.<br />
• At hele udviklingen er sket gennem aktiv borgerinddragelse<br />
og med en lokal baseret administration, så<br />
der i området er skabt et fælles ejerskab og en fælles<br />
identitet i forhold til nationalparken.<br />
• At turismen via en bæredygtig udvikling kan tilbyde<br />
produkter af høj kvalitet baseret på »autencitet«.<br />
• At fi skeriet fortsat har muligheder og rammer for en<br />
udvikling, bl.a. via et samarbejde mellem monitering<br />
af <strong>Vadehavet</strong>s ressourcer, forskning og praksis.<br />
• At havne og industri samles i kompetenceklynger,<br />
som bl.a. kan være kraftcentre for innovation og udvikling<br />
af miljømæssigt bæredygtige løsninger.
2.2 Geografi sk afgrænsning<br />
I igangsættelsesbrevet af 26. februar 2004 er afgrænsningsaspektet<br />
beskrevet som følgende:<br />
»<strong>Pilotprojekt</strong>et vil tage udgangspunkt i <strong>Vadehavet</strong>, og det<br />
skal resultere i forslag til konkret afgrænsning af en evt.<br />
nationalpark, herunder en vurdering af, om det er hensigtsmæssigt<br />
at medtage områder bag digerne.«<br />
Styregruppen har arbejdet med to alternative forslag<br />
– kaldet »Model 1« og »Model 2«. De to forslag rummer<br />
dels hver sin afgrænsning, men som et resultat af<br />
denne forskellighed også hvert sit forslag til struktur<br />
og forvaltning. Flertallet i styregruppen indstiller<br />
model 2 og et mindretal kan acceptere model 1. I<br />
forbindelse med styregruppens drøftelser har der også<br />
været arbejdet med en 3. model, hvor der ud over området<br />
i Model 2 også indgår alle de ejerlav, der har jord<br />
i marsken. Disse områder skulle indgå som en særlig<br />
»kulturhistorisk« zone. Det var dog ikke muligt at<br />
samle bred opbakning om denne model.<br />
Model 1<br />
Model 1 omfatter selve <strong>Vadehavet</strong> samt øerne og Skallingen<br />
(undtaget er Esbjerg Havns administrationsområde<br />
og indsejlingen gennem Grådyb).<br />
Grænsen på fastlandet følger digekronen, og på<br />
uinddigede områder følger den middelhøjvandslinien.<br />
Grænsen mod Nordsøen forløber langs 3sømilegrænsen.(se<br />
bilag 5).<br />
Model 1 omfatter således 133.949 ha.<br />
Begrundelse.<br />
• Forslaget omfatter (bortset fra mindre by- sommerhus-,<br />
natur- og landbrugsområder på øerne) alene<br />
områder, der i forvejen er omfattet af både det trilaterale<br />
vadehavssamarbejdes beskyttelsesområder samt<br />
af Natura 2000-områder (både Fuglebeskyttelses- og<br />
Habitatområder).<br />
• Forslaget omfatter fortrinsvis de mest værdifulde naturarealer<br />
i Vadehavsområdet for en lang række arter<br />
og naturtyper.<br />
• Det egnsudviklingsmæssige fokus kommer til at ligge<br />
på øerne.<br />
• Bortset fra mindre områder på øerne omfatter forslaget<br />
ikke landbrugsjord i omdrift.<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
Model 2<br />
Model 2 omfatter området i Model 1 samt de øvrige<br />
arealer, som indgår i Det trilaterale Samarbejdsområde<br />
– dvs. størstedelen af de inddigede marskarealer på<br />
fastlandet samt Varde Ådal.<br />
• Forslaget omfatter alle Natura 2000-områder i og<br />
ved <strong>Vadehavet</strong>. Ribe Østerå-området er dog ikke<br />
medtaget, selvom det er en del af område nr. 51.<br />
Model 2 omfatter således 154.409 ha, hvoraf 147.820<br />
ha har status som Natura 2000-område og 125.049 ha<br />
har status som vildtreservat. Forslaget indeholder også<br />
14.118 ha. som er beskyttet i henhold til naturbeskyttelseslovens<br />
§3.<br />
Begrundelse<br />
• Forslaget omfatter foruden de naturmæssige kerneområder<br />
i model 1 også værdifulde natur- og udviklingsområder<br />
på fastlandet.<br />
• Dette forslag rummer i langt højere grad en helhedsorienteret<br />
afgrænsning, hvor såvel de naturmæssige<br />
og forvaltningsmæssige sammenhænge er optimale.<br />
• Da denne model indeholder langt fl ere privatejede<br />
arealer end i model 1, som vil blive forvaltet af de<br />
kommunale myndigheder , betinger dette, at den<br />
lokale indfl ydelse på forvaltningen af hele nationalparken<br />
naturligvis må være langt større end i model<br />
1. Det er derfor logisk at foreslå en overdragelse af<br />
ansvaret for Natura 2000-planlægningen fra staten<br />
til <strong>Nationalpark</strong>bestyrelsen.<br />
• Ved at planlægge for det samlede Vadehavsområde<br />
opnås en større fl eksibilitet i planlægningen. Der bør<br />
kunne tages større hensyn til f.eks. produktionslandbrug<br />
eller turistinteresser i delområder, da området<br />
anskues som et hele og ikke som mindre isolerede<br />
dele.<br />
• Selvom afgrænsningen ved at følge de allerede fastlagte<br />
Natura 2000-grænser ikke bliver enkel og tydelig<br />
i landskabet, skønner styregruppen ikke, at det vil<br />
skade opfattelsen af en nationalpark. For publikum<br />
er det af mindre betydning, hvor en nationalpark<br />
konkret begynder i marken – mens det for lodsejerne<br />
på den anden side ikke er et problem med en »kompliceret«<br />
afgrænsning. De er i forvejen bevidste om,<br />
hvilke dele af deres arealer, der er beliggende i Natura<br />
2000-områder.<br />
13
2 Strategi og handlingsplan<br />
14<br />
Zonering<br />
For at tilgodese udviklingen af såvel de naturmæssige<br />
værdier som livsgrundlaget for lokalbefolkningen,<br />
herunder også de erhvervsmæssige muligheder, vil en<br />
udformning og planlægning indebære, at området<br />
kunne opdeles i forskellige zoner - hvor et eller fl ere<br />
aspekter gives en særlig fokus – på bekostning af andre.<br />
Følgende grundlag foreslås:<br />
1. »Naturzoner«. Udgøres af de områder, der i dag i<br />
hovedsagen henligger i naturtilstand. Det vil sige alle<br />
vandområderne og landområder, der hovedsageligt består<br />
af beskyttede naturtyper, strand og skov. I forbindelse<br />
med den detaljerede planlægning for nationalparken<br />
inddeles naturzonen i 2. En »egentlig naturzone«,<br />
hvor hovedmålet er urørt natur. Denne zone tager<br />
udgangspunkt i de eksisterende mest beskyttede områder<br />
efter Vadehavsbekendtgørelsen samt i landområder,<br />
der ønskes helt undtaget for menneskelig drift, samt en<br />
»rekreativ« zone, hvor hensyn til friluftsliv og kulturmiljø<br />
vægtes på linie med naturinteresserne.<br />
2. »Kulturzonen«. Udgøres af landbrugsarealer med<br />
eller uden spredt bebyggelse.Her er hovedmålet at opretholde<br />
det åbne kulturlandskab og bevare og styrke<br />
kulturmiljøet samt sikre plads til aktivt landbrug. Naturinteresserne<br />
tilgodeses ved opfyldelse af målsætningen<br />
for de konkrete Natura 2000-udpegninger.<br />
3. »By- og erhvervszonen«. Udgøres af tættere bebyggelse,<br />
sommerhusområder, erhvervsområder (som<br />
Rømø Havn) samt af mere intensive rekreative anlæg.<br />
Her er hovedmålet at bevare og styrke det typiske<br />
kulturmiljø samtidigt med, at der sikres mulighed for<br />
udvikling af erhverv og rekreative interesser.’
2.3 Handlingsplan (kort sigt)<br />
2.3.1 Landskabelige værdier<br />
Styregruppen anbefaler at bevare og udvikle det karakteristiske<br />
åbne landskab ved at prioritere følgende:<br />
• At der i en nationalpark skal gennemføres en samlet<br />
planlægning for området, der sikrer, at det åbne<br />
landskab bevares, og at det i nogle områder genskabes.<br />
Landskabelige hensyn bør inden for en fremtidig<br />
nationalpark veje tungt i forhold til placering af<br />
større tekniske anlæg og bevoksning.<br />
• At der gennem en samlet planlægning for området<br />
og aktivering af støttemidler til ejere af bygninger,<br />
eventuelt gennem landdistriktsmidlerne, sikres bevarelse<br />
af de velbevarede karakteristiske marskgårde<br />
og landsbyer, der udgør en oplevelsesrig helhed og<br />
understreger de karakteristiske bebyggelsesstrukturer.<br />
2.3.2 Naturværdier<br />
Vadehavsområdet er allerede i dag godt beskyttet, og<br />
visse områder vurderes at være blandt de bedst beskyttede<br />
i Europa. Styregruppen er af den holdning, at<br />
beskyttelsesniveauet er kvalifi cerende for udpegning<br />
til nationalparkstatus. En række naturtyper vil kunne<br />
få øget naturindhold ved gennemførelse af naturgenopretningsprojekter,<br />
f.eks. genslyngning af vandløb og<br />
varieret afgræsning af strandenge.<br />
Styregruppen anbefaler, at der især bliver prioriteret en<br />
indsats i relation til de naturværdier, som er særegne<br />
for vadehavsområdet. Følgende er styregruppens målsætninger<br />
for naturtyperne:<br />
Havområder og vadefl ader:<br />
• Der skal ske bestræbelser på at reducere forureningen.<br />
En stor andel af vadefl ader og havområder skal<br />
sikres imod nævneværdige menneskelige indgreb og<br />
forstyrrelser, så der skabes de bedst mulige fødeområder<br />
og levesteder.<br />
Strand og klit:<br />
• Områdets strande og klitter skal i nogle områder,<br />
under hensyntagen til befolkningens sikkerhed,<br />
udvikle sig naturligt og dynamisk som unikke naturlandskaber,<br />
der opleves som »vild« natur, til gavn for<br />
artsrigdommen og naturkvaliteten.<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
Strandenge:<br />
• Strandengene skal sikres således, at der sikres en variation<br />
med hensyn til fysiske og økologiske processer,<br />
blandt andet ved at der sikres forskelle i afgræsning.<br />
Marsken:<br />
• Marsken skal udvikles således, at der sikres en mosaik<br />
bestående af arealer med forskellig udnyttelsesgrad<br />
og vekslende fugtighed, til gavn for især fuglelivet.<br />
En styrkelse af naturværdierne i Vadehavsområdet skal<br />
bl.a. ske ved en indsats på følgende områder:<br />
• En sikring af store områder med urørt natur.<br />
• En sikring af de inddigede marskområder, via en<br />
diff erentieret udnyttelsesgrad, hvor dannelsen af en<br />
mosaik kan bestå af afgræsning,høslet og intensiv<br />
drift, samt fremme af naturlige vandstandsvariationer.<br />
• Skabelse af spredningskorridorer og forbedring af<br />
levevilkårene for vandrefi sk med tilknytning til Vadehavsområdet<br />
gennem naturgenopretning af vandløbene<br />
med udløb i <strong>Vadehavet</strong>.<br />
• Udarbejdelse af en samlet forvaltningsplan for nationalparken,<br />
som tilstræber kontinuitet i naturens<br />
udvikling og ensartet forvaltning i nationalparken,<br />
herunder inddragelse af zoneringsaspektet.<br />
Rækken af foreslåede tiltag vil ikke alene styrke naturen<br />
og dens mulighed for udvikling, men også bidrage<br />
til at der skabes større sammenhængende naturområder.<br />
En af de for styregruppen afgørende begrundelser<br />
for at udpege en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> er muligheden<br />
for at lave en samlet planlægning for hele området,<br />
som bl.a. tilstræber kontinuitet i naturens udvikling og<br />
ensartet forvaltning i nationalparken.<br />
Grundlæggende er vadehavsområdet så stort, at styregruppen<br />
fi nder, at der er plads til forskellige former<br />
for benyttelse af naturtyperne. Styregruppen ønsker, at<br />
områdets naturmæssige diversitet styrkes gennem diff erentieret<br />
benyttelse, fra den urørte natur, over varieret<br />
græsningstryk, til intensiv landbrugsudnyttelse.<br />
2.3.3 Friluftsliv<br />
Naturoplevelsen har en afgørende betydning for vores<br />
naturforståelse og dermed også for forståelsen af behovet<br />
for beskyttelse af natur og miljø. Naturen har des-<br />
15
2 Strategi og handlingsplan<br />
16<br />
uden en meget vigtig funktion for vores velbefi ndende<br />
som »optankningssted« for den stressede hverdag.<br />
Besøgende i en nationalpark vil foruden adgang til en<br />
rig og mangfoldig natur også have en forventning om<br />
at kunne opleve områdets landskab og kulturværdier<br />
samt om at fi nde et godt udbud af faciliteter og muligheder<br />
for aktiviteter.<br />
Styregruppen fi nder det vigtigt at kanalisere færdslen<br />
hen, hvor naturen er mest robust for herigennem<br />
at beskytte de mere sårbare naturområder og bevare<br />
de mange og vigtige naturværdier. Friluftslivet og<br />
muligheder for naturoplevelser er en vigtig del af nationalparkens<br />
formål; men samtidig er det vigtigt, at<br />
benyttelsen sker i overensstemmelse med beskyttelsen.<br />
Indsatsen kunne derfor særlig rettes mod følgende<br />
områder:<br />
• Gennem en samlet planlægning for friluftslivet sikre,<br />
at benyttelsen sker i overensstemmelse med beskyttelsen<br />
samtidig med, at de besøgende får muligheder<br />
for adgang til enestående naturoplevelser samt et<br />
bredt udbud af faciliteter og muligheder for aktiviteter.<br />
I denne forbindelse skal man særlig undersøge<br />
og overveje, hvilke aktiviteter og oplevelser, det i<br />
øjeblikket er muligt at give de besøgende, og om der<br />
evt. er behov for nye aktiviteter kombineret med<br />
nye anlæg. Gennem en helhedsforvaltning må man<br />
desuden sikre, at der skabes sammenhæng mellem<br />
forvaltningen og brugernes ønsker og forventninger.<br />
• Konkrete tiltag kan være at udbygge de eksisterende<br />
færdselsmuligheder og stisystemer til gavn for både<br />
lokalbefolkningen og for turismen, herunder også<br />
forbedring af mulighederne for handicappede. Stisystemet<br />
kan tage udgangspunkt i både eksisterende<br />
byer, landsbyer og sommerhusområder, men også<br />
ude i mindre naturområder og i områder med landskabs-<br />
og kulturværdier, hvor der kan laves rundture.<br />
Et udvidet stisystem bør omfatte både vandre-, cykel-<br />
og rideruter med forbindelse til de nuværende<br />
systemer og erhverv.<br />
• I denne forbindelse kan mulighederne for en øget<br />
færdsel på digerne i udvalgte områder undersøges,<br />
forudsat at digesikringen ikke forringes. Digerne er<br />
gode til at få udsigt over <strong>Vadehavet</strong> fra og til fugleobservationer.<br />
Visse steder kunne det desuden være<br />
muligt at etablere egentlige observationssteder, som<br />
ikke vil forstyrre fuglene.<br />
• I forbindelse med et forbedret og sammenhængende<br />
stisystem, bør mulighederne for forskellige overnatningsformer<br />
øges, både for vandrere, cyklister, ryttere<br />
og bilister. Dette kan bl.a. ske gennem etablering<br />
af primitive overnatningspladser eller indretning af<br />
overnatningsrum i f.eks. nedlagte landbrugsejendomme,<br />
der også vil kunne udnyttes af ridende til<br />
opstaldning.<br />
• Den samlede planlægning for friluftslivet i en eventuel<br />
nationalpark bør særligt vurdere, om det er<br />
muligt at justere eller ændre de nugældende regler<br />
for jagt og sejlads samt fritids- og sportsfi skeri uden<br />
at svække det samlede beskyttelsesniveau. Gennem<br />
en samlet planlægning bør det desuden tilstræbes at<br />
forenkle forretningsgangen for at få dispensation fra<br />
de gældende regler.<br />
• Koordinering af de eksisterende besøgs- og udstillingscentre<br />
vil være vigtig for at sikre de besøgendes<br />
optimale udbytte af natur- og kulturoplevelserne<br />
i området. Man bør desuden vurdere behovet for<br />
yderligere udbygning af udstillings- og besøgscentrene<br />
bl.a. også som udgangspunkt for forvaltning,<br />
overvågning, overnatning samt som lokale møde- og<br />
aktivitetssamlingspunkter. I den forbindelse kan man<br />
også se på mulighederne for at udnytte eksisterende<br />
bygninger til nye formål.<br />
2.3.4 Kulturhistoriske værdier<br />
Styregruppen ønsker en generel styrkelse af de kulturhistoriske<br />
værdier i <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>. Der eksisterer<br />
en stærk kultur i området med rige muligheder<br />
for formidling. Denne kultur skal understreges tydeligere<br />
i fremtiden.<br />
Styregruppen anbefaler at i en kommende <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong> bør følgende fremmes:<br />
- Øget og sammenhængende formidlings- og markedsføringsindsats<br />
vedr. kulturhistoriske værdier<br />
- Samarbejde om udvikling af formidling af natur og<br />
kultur<br />
- Forvaltning af de kulturhistoriske værdier på basis af<br />
solid viden<br />
- Støtte til vedligehold af bevaringsværdige bygninger<br />
- Kreative ideer til genbrug af bevaringsværdige bygninger<br />
- Opmærksomhed på den immaterielle del af kulturhistorien
- Bredt engagement i bevarelsen af de kulturhistoriske<br />
værdier<br />
2.3.5 Erhverv<br />
Landbrug<br />
Styregruppen ønsker at landbrugserhvervet udvikles<br />
optimalt ved blandt andet at:<br />
• Fremme og koordinere lokale initiativer om produktion<br />
og afsætning af »Marsklam« og »Marskkød«.<br />
• Analysere landbrugets behov og muligheder på vadehavsøerne<br />
for hvilke miljøkrav, der kan tilpasses<br />
områdets særlige forhold med henblik på, at udviklingen<br />
kan ske på en bæredygtig måde.<br />
• Udarbejde særlige kriterier for »Støtteordninger for<br />
<strong>Nationalpark</strong>er« og i samarbejde med interessere<br />
lodsejere oprette pilotområder, hvor ordningen kan<br />
gennemføres.<br />
• Evaluere sammenlægninger af landbrug i de seneste<br />
20 år og indarbejde konklusioner og anbefalinger i<br />
en overordnet (forvaltnings)plan for <strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Derigennem kan man medvirke til at opfylde<br />
de bæredygtige (trilaterale) målsætninger for<br />
Vadehavsregionen.<br />
Styregruppen er enige om, at<br />
• der ikke skal oprettes særlige buff erzoner omkring en<br />
nationalpark, og at en status som nationalpark i sig<br />
selv ikke må få konsekvenser for landbrugsdriften på<br />
arealer uden for nationalparken.<br />
• en nationalpark ikke vil være til hinder for, at vedligeholdelse<br />
og oprensning af vandløb og deres udløb i<br />
<strong>Vadehavet</strong> kan ske.<br />
Turisme<br />
For turismeerhvervet peger styregruppen på følgende:<br />
• Nedsætte en markedsføringsgruppe, der skal undersøge<br />
og tage initiativ til fælles projekter for at<br />
gennemføre visioner og strategier. Den skal fremme<br />
og synliggøre bæredygtigheden, kombinere turismeudvikling,<br />
natur- og landskabsbenyttelse med lokalbefolkningens<br />
behov. Den skal desuden sikre, at den<br />
eksterne og interne markedsføring hænger sammen.<br />
• Udvikle »feriepakker« med en kombination af overnatning,<br />
bespisning, naturoplevelser og kulturhistoriske<br />
værdier – eksempelvis en »Vadehavscykelrute« i<br />
tilknytning til den internationale Nordsø-cykelrute.<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
• Udvikle et analyseværktøj, der kan synliggøre udviklingen<br />
via behandlingen af div. statistikker og opgørelser<br />
fra branchen, understøttet af bl.a. jævnlige<br />
tællinger af trafi k og gæster.<br />
• Forbedre tilbudene til de turister, der ønsker en aktiv<br />
ferie – uden for områder, hvor andre turister først og<br />
fremmest ønsker at slappe af – under hensyntagen til<br />
naturbeskyttelsesreguleringer mm.<br />
• Skabe plads for fordybelsen.<br />
• Udvikle infrastrukturen i området for at imødekomme<br />
behovene for individuelle målgrupper (f.eks.<br />
tilbud til handicappede).<br />
• Skabe yderligere adgang – men de rigtige steder, der<br />
kan tåle det uden at blive ødelagt – og på en sådan<br />
måde, at de forskellige målgrupper føler, at der er<br />
plads til dem.<br />
• Kombinere andre foreningers tilbud, så f.eks. jægeres<br />
og lystfi skeres ekspertise udnyttes.<br />
• Organisere tilbagevendende »Vadehavsbegivenheder«<br />
baseret på lokal identitet såsom hvalfangst, kystforvaltning<br />
og saltindvinding etc., bl.a. en årlig Vadehavsfestival.<br />
• Udvikle krydstogter i <strong>Vadehavet</strong> og præsentere <strong>Vadehavet</strong><br />
som et samlet område.<br />
• Etablere/udbygge et netværk af fugle- og andre overvågningslokaliteter<br />
i Vadehavsregionen som et specifi<br />
kt turisttilbud.<br />
• Bruge eksisterende (evt. forladte) bygninger som<br />
»kulturzoner« i landskabet, så de renoveres/udbygges/gøres<br />
egnet til at modtage gæster<br />
• Etablere et centralt natur- og kulturformidlingscenter,<br />
suppleret med »træfpunkter« som introduktion<br />
til områdets forskellige steder<br />
• Formidling i marken skal være på fl ere sprog, og der<br />
kunne ske en udbygning af hjemmesiden<br />
www.vnn.dk til at omfatte hele nationalparken.<br />
Fiskeri<br />
For fi skerierhvervet ønsker styregruppen at:<br />
• basere ressourceforvaltningen på langtidsplaner, der<br />
tager højde for dynamikken i området.<br />
• der i tråd med traditionen for blandet fi skeri i vadehavsområde<br />
etableres et princip om blandede licenser<br />
til småskalafi skeri.<br />
• der skal skabes rammer for forsøgsfi skeri, der kan<br />
afprøve nye former for fi skeri eller opdræt, der kan<br />
17
2 Strategi og handlingsplan<br />
18<br />
bidrage til at reducere påvirkningen af miljøet, forbedre<br />
eff ektiviteten og bidrage til en udviklingen af<br />
erhvervet.<br />
• skabe muligheder for at erhvervet kan fl uktuere<br />
med de naturgivne forhold ved at der etableres en<br />
kort og smal adgang til myndighedsbehandling, så<br />
sagsbehandlingen bliver så hurtig, at der kan ageres i<br />
forhold til vilkårene i naturen.<br />
• der sker en udvikling af en platform for samarbejde<br />
mellem fi skerisektoren, forskningssektoren og overvågende<br />
myndigheder, så <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
kan udvikles til et laboratorium, hvor fi skeriet udvikles<br />
i direkte samarbejde mellem forskning og praksis.<br />
• der udformes en overordnet markedsføringsstrategi<br />
for vadehavsprodukter, der tager højde for markedsføring<br />
såvel udadtil såvel som indadtil (lokalsalg).<br />
Havne og industri<br />
Styregruppen peger på følgende indsatsområder for<br />
havne og industri:<br />
• Intensivere oprettelsen af industriklynger<br />
Esbjerg Havn har ikke blot udviklet sig til et logistik-center,<br />
men også til et industriområde. Esbjerg<br />
Havn skal sikres optimale udviklingsmuligheder for<br />
industriel udvikling, bl.a. udviklingen af tunge industrielle<br />
aktiviteter, såsom kraftværker, skibsværfter,<br />
ophugningsaktiviteter, petrokemisk industri, transport<br />
mv.<br />
• Langsigtet planlægning til sikring af besejlingsforholdene<br />
i Esbjerg Havn og Rømø Havn<br />
Der skal sikres en opretholdelse af besejlingsforholdene<br />
på Esbjerg Havn samt Rømø Havn, herunder<br />
også fremtidig øgning af vanddybden for herved at<br />
give mulighed for udvikling og fremme af miljøvenlig<br />
søtransport.<br />
• Etablering af »videns-centre«<br />
For at kunne opfylde sektorens behov for specialisering,<br />
samle industri i bestemte områder samt udvikle<br />
off shoresektoren og havnekoncepter, er det nødvendigt<br />
at tilbyde specialviden. Disse behov kan f.eks.<br />
dækkes af nye uddannelser i »videns-centre«, som<br />
kan tilvejebringes i samarbejde mellem universiteter,<br />
forskningsinstitutioner og virksomheder.<br />
2.3.6 Formidling<br />
Besøgende i <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> skal have et bredt<br />
udbud af formidlingsaktiviteter og -faciliteter af høj<br />
kvalitet og en nem og samlet adgang til disse. For at<br />
sikre helhed i formidlingen af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
er det vigtigt, at der træff es foranstaltninger til, at der<br />
etableres en koordineret og helhedsorienteret formidling<br />
af hele vadehavsregionen.<br />
Formidlingen skal være et væsentligt element i markedsføringen<br />
af »<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>« med samspillet<br />
mellem natur og menneske som et bærende<br />
element. Det skal for den besøgende skabe en helhedsbillede<br />
både af området og af de elementer området<br />
indeholder af natur, kultur og menneskelige aktiviteter.<br />
Derfor skal der være en:<br />
• Indirekte formidling der giver besøgende en helhedsoplevelse<br />
af »<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>«, uanset<br />
hvordan deres tilgang til nationalparken er, og skaber<br />
en samlende identitet omkring nationalparken.<br />
• Direkte formidling der på en eff ektiv måde kan<br />
formidle hele nationalparkens natur og kultur med<br />
respekt for de forskellige lokaliteters særlige indhold<br />
og autenticitet.<br />
De første skridt mod en eff ektiv og professionel<br />
formidling:<br />
I den kommende forvaltning af nationalparken prioriteres<br />
det højt at etablere og organisere en eff ektiv formidlingsorganisation<br />
i tilknytning til nationalparken.<br />
• Etablering af en koordinerende funktion, der har<br />
ansvaret for gennemførelsen af formidlingsopgaverne<br />
i tilknytning til nationalparken, under hensyntagen<br />
til de enkelte formidlingsinstitutioners organisation<br />
og formål.<br />
• Etablere et netværk bestående af de formidlingsinstitutioner,<br />
der er i vadehavsområdet i »<strong>Vadehavet</strong>s<br />
Natur- og kulturformidlerudvalg«.<br />
• Skabe en platform for et tæt samarbejde mellem<br />
nationalparkens formidlingsorganisation og turistbranchen.<br />
• Organisere de »lokale fortællere« i området, der med<br />
deres lokale vinkel og særlige vinkler kan bidrage<br />
kvalitativt til nationalparkens formidling.<br />
• Tage skridt til at udvikle samarbejdet mellem nationalparkområdets<br />
formidlingsinstitutioner gennem
konkrete faglige og organisatoriske projekter.<br />
• Udvikle en mærkningsordning / certifi cering af samarbejdspartnere,<br />
der kan sikre en ensartet høj kvalitet<br />
af formidlingen indenfor nationalparken.<br />
• Anbefale »Ansøgning om midler til fi nansiering af en<br />
koordinerende natur/kulturvejleder-funktion i Vadehavsområdet«<br />
til Friluftsrådet, hvor en række af ovenstående<br />
skridt vil blive forsøgt afprøvet og udviklet.<br />
2.3.7 Landdistriktsudvikling<br />
Styregruppen fi nder at landdistriktsudviklingen kan<br />
styrkes ved følgende tiltag:<br />
1. Oprettelse af græsningsselskaber<br />
For at sikre et tilstrækkeligt antal dyr til at forestå en<br />
fortsat (evt. øget) afgræsning af marskarealerne undersøges<br />
det, om det er muligt at etablere græsningsselskaber.<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
2. Undersøgelse af udviklingspotentialet inden for fi skeriet<br />
Der ønskes fortsat et bæredygtigt fi skeri i <strong>Vadehavet</strong>,<br />
hvor nye arter kan indgå (multe, østers).<br />
3. Koordinere og understøtte initiativer til udvikling og<br />
markedsføring af lokale/regionale vadehavsprodukter<br />
Understøtte allerede påtænkte initiativer om produktion<br />
og afsætning af vadehavslam og marskkvæg.<br />
4. Registrering af bevaringsværdige og egnskarakteristiske<br />
bygninger<br />
På baggrund af de kulturmiljøatlas (som er under udarbejdelse<br />
i forbindelse med det trilaterale samarbejde),<br />
at der foretages en registrering af bevaringsværdige og<br />
egnskarakteristiske bygninger i landområderne og en<br />
prioritering for en bevarings- og renoveringsindsats.<br />
19
2 Strategi og handlingsplan<br />
20<br />
2.4 Handlingsplan (lang sigt)<br />
2.4.1 Natur- og landskabelige værdier<br />
På længere sigt må man forvente en øget havspejlsstigning<br />
som følge af klimaændringer. En havspejlsstigning<br />
vil medføre ændringer i landskabet og i sammensætningen<br />
af naturtyper. Udstrækning af strandenge og<br />
højsande vil i så fald blive indskrænket. Der ligger bl.a.<br />
klare indikationer for, at i sin yderste konsekvens vil<br />
vaderne omdannes til tidevandslaguner. Der hersker<br />
usikkerhed om omfanget af havspejlsstigningen.<br />
Digesikkerhedsspørgsmålet har højeste prioritet, hvorfor<br />
kystbeskyttelsens sikkerhedsniveau under hensyntagen<br />
til havspejlsstigninger bør inddrages i en samlet<br />
planlægning for et eventuelt nationalparkområde.<br />
2.4.2 Formidling<br />
Det langsigtede mål for formidlingen er at skabe en<br />
helhedsformidling både i tid og rum, hvor natur, kultur<br />
og menneskelig aktivitet er de bærende elementer.<br />
Det er vigtigt at formidlingen understreger dynamikken<br />
i naturen og livsvilkårene for menneskene i området,<br />
også som grundlag for områdets kultur gennem<br />
tiden.<br />
Der er en lang tradition for formidling i Vadehavsområdet,<br />
og der er en række institutioner der hver har<br />
opbygget deres identitet, der dels er bestemt af deres<br />
historie, dels er bestemt af deres lokalisering og dels<br />
er bestemt af deres indholdsmæssige og strukturelle<br />
formål.<br />
Denne brede vifte af forskellige institutioner er på en<br />
gang en styrke i deres mangfoldighed af erfaringer,<br />
indfaldsvinkler og viden, men kan samtidig være en<br />
svaghed hvis selvstændigheden og identitetsforskellene<br />
bliver for store til at de kan smedes sammen til at<br />
fremstå som en helhed ved formidlingsarbejdet.<br />
Det langsigtede mål er at skabe en stærk formidlingsorganisation<br />
der i nationalparkens eget regi kan<br />
løse formidlingsopgaver, og samtidig skabe et samlet<br />
formidlingsmiljø hvor der er plads til at selvstændige<br />
formidlingsorganisationer knyttes til nationalparken<br />
for eksempel gennem associeringsaftaler.<br />
Det vil være vigtigt for det langsigtede mål at overveje<br />
i hvilken grad der skal opbygges en formidlingsorganisation<br />
indenfor en nationalparks egen forvaltning og<br />
/ eller hvorvidt opgaven skal placeres i en associeret,<br />
selvstændig driftsvirksomhed. Ved en løsning med en<br />
selvstændig driftsvirksomhed er det vigtigt at få afklaret<br />
hvor og hvordan selve styringen af formidlingen<br />
placeres og organiseres.
2.5 Samfundsøkonomiske analyser<br />
I nærværende afsnit redegøres der for forudsætninger<br />
og resultatet af den samfundsøkonomiske analyse.<br />
Formålet med analysen har været at belyse de mulige<br />
samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
i Vadehavsregionen ved en eventuel etablering af en nationalpark.<br />
Dette afsnit indeholder to scenarier, som beregningerne<br />
tager udgangspunkt i. Scenarierne, i<br />
såvel indhold som afgrænsning, beskriver dog ikke<br />
styregruppens endelige indstilling, men har været<br />
udgangspunkt for en økonomisk analyse.<br />
2.5.1 Forudsætninger<br />
I analysen er inddraget to udviklingsscenarier, der<br />
betegnes hhv. »Den lille nationalpark« og »Den store<br />
nationalpark«. Disse scenarier holdes op mod et basisscenarium,<br />
der beskriver den udvikling, der under alle<br />
omstændigheder vil ske i området frem til 2025, uafhængigt<br />
af om der etableres nationalpark.<br />
Ved den lille nationalpark er afgrænsningen ved di-<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
gekronen eller ved højvandslinien for ikke inddigede<br />
områder. På øerne er medtaget internationale beskyttelsesområder.<br />
Fokus ved den lille nationalpark er på<br />
naturpleje, naturbevarelse og formidling af naturen.<br />
Den store nationalpark er omfattet af aftaleområdet<br />
for det trilaterale vadehavssamarbejde samt en kulturhistorisk<br />
zone, der omfatter alle ejerlav på fastlandet,<br />
der har arealer i aftaleområdet. Som for den lille nationalpark<br />
er fokus vest for digekronen på naturpleje,<br />
naturbevarelse og formidling af natu-ren. Mellem de<br />
to afgrænsninger (de inddigede marskområderne) er<br />
fokus primært rettet mod kulturhistorie.<br />
For alle scenarier gælder, at løbende implementering<br />
af EU-direktiver som eks. Habitat- og Vandramme-direktivet<br />
vil skulle respekteres.<br />
Basisscenariet forudsætter, at områdets udvikling sker<br />
under lovgivningens og EU-direktivernes almindelige<br />
rammevilkår, eksisterende restriktioner og fredninger,<br />
herunder Natura 2000.<br />
I den følgende tabel 2.1 er summeret en række forudsætninger<br />
for hvert af scenarierne.<br />
21
2 Strategi og handlingsplan<br />
22<br />
Variable Basisscenariet Den lille nationalpark Den store nationalpark<br />
Fysisk afgrænsning - 149.900 ha 244.450 ha<br />
Befolkningsudvikling Nedgang på 0,2 % per år over For bosætningen forventes på 20 års sigt en For bosætningen forventes på 20 års sigt en<br />
de næste 20 år.<br />
vækst på 0% per år.<br />
vækst på 0,5% per år.<br />
Turisme For turismen forventes på 20<br />
års sigt en vækst på 1% per år.<br />
2.5.2 Resultater<br />
Den samfundsøkonomiske analyse består af en erhvervsøkonomisk<br />
analyse og en velfærdsøkonomisk<br />
analyse. Den erhvervsøkonomiske analyse fokuserer på,<br />
hvordan de regionale økonomiske eff ekter af etablering<br />
og drift af nationalparken fordeler sig på hovedgrupper,<br />
dvs. stat, amt, kommune, landbrug og erhverv.<br />
Særligt er det antaget, at landbruget kompenseres fuldt<br />
ud af staten for evt. arealomlægninger. Som følge heraf<br />
stilles landbruget uændret i forbindelse med realiseringen<br />
af begge scenarier. Det er endvidere forudsat, at<br />
omlægningerne er baseret på frivillighed. Den velfærdsøkonomiske<br />
analyse viser, hvordan nationalparken vil<br />
bidrage til den samlede velfærd i Danmark.<br />
Vækst på 1,4 % per år, heraf forventes 0,4<br />
% per år at skyldes etableringen af »Den<br />
lille nationalpark«.<br />
Landbrugsarealer i parken - Landbrug i alt: 15.500 ha.<br />
SFL: 200 ha.<br />
Ingen ændringer for landbruget i forhold til<br />
basisscenariet.<br />
Naturgenopretning/ kulturhistoriske<br />
projekter<br />
16 mio. kr. mere end basisscenariet.<br />
Omlægning af yderligere 200 ha ifht. basisscenariet.<br />
Parkinfrastruktur 10 km handicapstier<br />
50 km ridestier<br />
5 observationstårne mv.<br />
Vækst på 1,8 % per år, heraf forventes 0,8 %<br />
per år at skyldes etableringen af »Den store<br />
nationalpark«.<br />
Landbrug i alt: 89.400<br />
SFL: 33.350<br />
Landbrugsarealer i marskområderne indenfor<br />
afgrænsningen vil gennem frivillige aftaler blive<br />
omfattet af regler svarende til de ydre koge i<br />
Tøndermarsken (2/3 vedvarende græs, stop for<br />
pesticid og gødningsanvendelse, afvanding 10<br />
cm under niveau). Endvidere vil der i højere<br />
grad end i dag arbejdes målrettet med MVJ<br />
- aftaler.<br />
196 mio. kr. mere end basisscenariet.<br />
Omlægning af yderligere 1.680 ha ifht. basisscenariet.<br />
50 km handicapstier<br />
200 km ridestier<br />
10 stk. observationstårne mv.<br />
Offentlig planlægning Renovering af eks. P-pladser Renovering af eks. P-pladser<br />
Formidling Renovering af eks. centre samt opførelse af<br />
et nyt center på Fanø.<br />
Oprettelse af hjemmeside og ensretning af<br />
eksisterende turistmateriale.<br />
Renovering af eks. centre samt opførelse af et<br />
nyt center på Fanø.<br />
Oprettelse af hjemmeside og ensretning af eksisterende<br />
turistmateriale.<br />
Udarbejdelse af kulturhistorisk turistmateriale.<br />
Markedsføring<br />
Tabel 2.1: Kvantifi cering af scenarier<br />
General markedsføring af nationalparken General markedsføring af nationalparken samt<br />
markedsføring af vadehavsprodukter.<br />
Hovedkonklusionerne for den velfærdsøkonomiske<br />
analyse er:<br />
• Samlet set er der entydigt knyttet en velfærdsøkonomisk<br />
gevinst til etablering af »Den lille nationalpark«.<br />
Uanset valg af tidshorisont og diskonteringsfaktor<br />
vil nationalparken generere et velfærdsøkonomisk<br />
overskud på mellem 612 mio. kr. og 1,7 mia.<br />
kr. Ændringen i arealanvendelsen giver isoleret set<br />
anledning til begrænsede velfærdsøkonomiske omkostninger<br />
for samfundet som helhed. Hovedårsagen<br />
til dette er investeringer i naturgenopretningsprojekter<br />
og vådområder. De væsentligste velfærdsøkonomiske<br />
gevinster i scenariet er knyttet til turismeudviklingen,<br />
udviklingen i ejendomspriserne samt de
ekreative værdier. Hertil kommer, at der netto vil<br />
skabes 318 nye jobs som følge af det lille scenarium.<br />
• Etablering af »Den store nationalpark« vil ifl g. den<br />
velfærdsøkonomiske analyse være forbundet med en<br />
velfærdsøkonomisk omkostning på mellem 852 mio.<br />
kr. og 2,6 mia. kr. afhængig af diskonteringsfaktor og<br />
tidshorisont. Der skal således tilføres ressourcer fra<br />
resten af samfundet til nationalparken i forbindelse<br />
med dette scenarium. I analysen slår det igennem, at<br />
der omlægges betydelige arealer fra omdrift til i hovedsagen<br />
vedvarende græs. Den velfærdsøkonomiske<br />
omkostning, som er forbundet med denne omlægning,<br />
varierer mellem knap 2,1 mia. kr. og 7 mia.<br />
kr. afhængig af tidshorisont og diskonteringsfaktor.<br />
Dette tal inkluderer afl edte eff ekter. Den andel af<br />
turismestigningen, som nationalparken er årsag til,<br />
udgør på den anden side et betydeligt bidrag til den<br />
regionale økonomi. Endvidere skabes der 745 nye<br />
jobs som følge af scenariet.<br />
Der er gennemført en følsomhedsberegning på følgende<br />
nøgleparametre:<br />
• Med og uden skatteforvridningstab<br />
• Turismens stigning forøges og reduceres med 50 %<br />
• Afl edte eff ekter i landbruget forøges og reduceres<br />
med 50 %<br />
• Rekreative værdier reduceres med 50 %<br />
• Ejendomsprisstigning øges og reduceres med 50 %<br />
Resultatet af følsomhedsanalysen er vist på fi gur 2.1.<br />
Figur 2.1: Følsomhedsberegning<br />
3.000.000.000<br />
2.000.000.000<br />
1.000.000.000<br />
(1.000.000.000)<br />
(2.000.000.000)<br />
(3.000.000.000)<br />
(4.000.000.000)<br />
-<br />
Følsomhedsberegning<br />
Scenarie1 Scenarie 2<br />
Udgangssituation<br />
Uden<br />
skatteforvridningstab<br />
Turisme som skyldes<br />
NP stiger 50%<br />
Turisme som skyldes<br />
NP falder 50%<br />
Afledte effekter af<br />
landbrug stiger 50%<br />
Afledte effekter af<br />
landbrug falder 50%<br />
Ejendomspriser stiger<br />
ikke<br />
Ejendomspriser stiger<br />
dobbelt så meget<br />
Rekreative værdier<br />
stiger halvt så meget<br />
1 Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut<br />
2 Samfundsøkonomisk model, som AKF har udarbejdet i samarbejde med Danmarks Turistråd<br />
3 Allerede afholdte omkostninger<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
Som det fremgår af fi gur 2.1, er der ingen af de forudsatte<br />
ændringer i centrale parametre, som kan ændre<br />
fortegnet på udfaldet af de to scenarier.<br />
• Kun udenlandske turister, som har nationalparken<br />
som hovedformål med rejsen, indregnes i den velfærdsøkonomiske<br />
analyse. Beregningerne af velfærdsøkonomiske<br />
eff ekter af ændringer i arealanvendelse<br />
og i turisme inkluderer afl edte eff ekter. For landbruget<br />
er der indregnet en reduktion i følgeerhvervenes<br />
bruttooverskud i 5 år. Efterfølgende forudsættes<br />
faktortilpasning. For turismen er der regnet med, at<br />
de samlede eff ekter er en faktor 1,68 højere end de<br />
direkte eff ekter. Denne faktor er udledt af AKF’s 1<br />
beregninger på LINE modellen 2 .<br />
• I forbindelse med omlægning af landbrugsjord er der<br />
forudsat frivillighed. Derfor er sunk costs 3 ikke indregnet.<br />
• Det skal understreges, at kun eff ekter, som er et resultat<br />
af etablering og drift af parken, er inddraget<br />
i den velfærdsøkonomiske analyse. Der er således<br />
forudsat betydelige investeringer, med afgørende effekter<br />
i såvel den off entlige som den private sektor.<br />
Udover den velfærdsøkonomiske analyse er der gennemført<br />
en erhvervsøkonomisk analyse. Som for den<br />
velfærdsøkonomiske analyse spiller afgrænsningen af<br />
analysen en afgørende rolle – kun investeringer, som<br />
nationalparken har kontrol med, og konsekvenserne<br />
heraf er regnet med. Kun eff ekter, som berører lokalområdet<br />
er inddraget. I beregningen af den budgetøkonomiske<br />
eff ekt af arealomlægninger og turismevækst<br />
er kun inddraget det direkte bruttooverskud forbundet<br />
hermed. Dvs. tabt jordrente for landbruget og kun<br />
direkte forbrugseff ekter for turismen.<br />
Hovedkonklusionerne for den erhvervsøkonomiske<br />
analyse er:<br />
• De direkte eff ekter af »Den lille nationalpark« er<br />
stærkt positive for den regionale økonomi. Staten<br />
afholder investeringerne i parken samt udgifterne<br />
forbundet med den ændrede arealanvendelse. Amter<br />
og kommuner får en positiv eff ekt af ændret bosætningsmønster.<br />
Landbrugssektoren kompenseres<br />
23
2 Strategi og handlingsplan<br />
24<br />
fuldt ud for tabet ved arealomlægningerne. Væksten<br />
i turismen har betydning for erhvervslivet, herunder<br />
især turismeerhvervet. Fordelingseff ekterne for »Den<br />
lille nationalpark«/scenarium 1 fremgår af fi gur 2.2.<br />
• For »Den store nationalpark« gør det sig også gældende,<br />
at de direkte eff ekter har en positiv betydning<br />
for den regionale økonomi. Staten har højere<br />
udgifter end ved »Den lille nationalpark«. Den<br />
øgede tilfl ytning har positiv betydning for amter og<br />
kommuner, som får forøget skattebetalingerne. Den<br />
forøgede turisme betyder en positiv direkte forøgelse<br />
af bruttooverskuddet i erhvervslivet. Fordelingseffekterne<br />
for »Den store nationalpark«/scenarium 2<br />
fremgår af fi gur 2.3.<br />
Figur 2.2: Erhvervsøkonomiske fordelingseffekter, scenarium 1<br />
300.000.000<br />
250.000.000<br />
200.000.000<br />
150.000.000<br />
100.000.000<br />
50.000.000<br />
-<br />
(50.000.000)<br />
(100.000.000)<br />
Stat<br />
Fordelingsøkonomiske effekter, scenarie 1<br />
Amt<br />
Kommune<br />
Landbrug<br />
Erhvervsliv<br />
Husholdninger<br />
2.5.3 Lokaløkonomisk analyse<br />
På styregruppens foranledning er der også udarbejdet<br />
en lokaløkonomisk analyse. Analysen bygger videre på<br />
de to scenarier og de økonomiske analyser, som blev<br />
gennemført i forbindelse med rapporten Erhvervs- og<br />
velfærdsøkonomisk analyse af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
– Visioner, scenarier og økonomiske analyser. 4<br />
Den lokaløkonomiske analyse giver et billede af de<br />
økonomiske eff ekter, som nationalparkprojektet vil<br />
have på husholdninger, virksomheder og kommuner i<br />
undersøgelsesområdet.<br />
Analysen viser grundlæggende i hvilket omfang, de<br />
lokale parter opnår indkomstforøgelser eller – reduktioner.<br />
Analysen tager udgangspunkt i de eff ekter, som<br />
Fiskeri<br />
Figur 2.3: Budgetøkonomiske fordelingseffekter, scenarium 2<br />
1.200.000.000<br />
1.000.000.000<br />
800.000.000<br />
600.000.000<br />
400.000.000<br />
200.000.000<br />
-<br />
(200.000.000)<br />
(400.000.000)<br />
(600.000.000)<br />
Stat<br />
NPV 23 år 6%<br />
NPV uendelig 6%<br />
Fordelingsøkonomiske effekter, scenarie 2<br />
Amt<br />
Kommune<br />
Landbrug<br />
Erhvervsliv<br />
Husholdninger<br />
NPV uendelig 6%<br />
Fiskeri NPV 23 år 6%
etablering og drift af nationalparken giver i lokalområdet,<br />
såvel som de afl edte eff ekter, der kommer af ny<br />
tilfl ytning i området forårsaget af nationalparken.<br />
De økonomiske eff ekter kommer til udtryk i to nøgleresultater.<br />
For det første som en bruttoprofi t fordelt på<br />
husholdninger, virksomheder og kommuner, og for det<br />
andet som en jobeff ekt i form af lokale jobs.<br />
2.5.4 Resultater<br />
Tabel 2.2 opsummerer analysens hovedresultat i form<br />
af den samlede ændring i lokalområdets bruttoprofi t.<br />
Scenarie 1<br />
Scenarie 2<br />
Sektor, mio. kr.<br />
NPV 6%, 23 år NPV 6%, 23 år<br />
Kommune 133 491<br />
Landbrug - -<br />
Erhvervsliv 134 332<br />
Husholdninger 110 223<br />
I alt 379 1.045<br />
Tabel 2.2: Resultat af lokaløkonomisk analyse<br />
Figur 2.4: Jobeffekt<br />
Nye job<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
-<br />
Jobeffekt<br />
2003<br />
2005<br />
2007<br />
2009<br />
2011<br />
2013<br />
2015<br />
2017<br />
2019<br />
2021<br />
2023<br />
2025<br />
Strategi og handlingsplan 2<br />
Som det fremgår af tabel 2.2 er der et betydeligt lokaløkonomisk<br />
overskud forbundet med etablering og drift<br />
af nationalparken i de to scenarier. Scenarie 1 bidrager<br />
med 379 mio. kr. til lokalområdet, mens scenarie 2<br />
bidrager med godt 1 mia. kr. over 23 år.<br />
Figur 2.4 viser jobeff ekten af de to scenarier.<br />
I 2025 vil der være etableret 250 nye lokale jobs i<br />
scenarie 1. Som det fremgår af fi gur 2.4 skabes de nye<br />
jobs i scenarie 1 i et lineært forløb. Dette skyldes at<br />
de fl este nye jobs opstår i turismesektoren, hvor der er<br />
forudsat en jævn udvikling over beregningshorisonten.<br />
Derudover har den øgede bosætning og investeringerne<br />
i nationalparken en eff ekt.<br />
I scenarie 2 er den lokale jobeff ekt jævnt stigende til<br />
et niveau på 529 lokale jobs i 2025. Den forholdsvis<br />
højere stigningstakt skyldes den øgede jobeff ekt, som<br />
turismen skaber.<br />
Lokal jobeffekt sc 1<br />
Lokal jobeffekt sc 2<br />
25
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
26
3. Status og udviklingsmuligheder<br />
3.1 Landskabelige værdier<br />
Vadehavsområdet er et dynamisk område under stadig<br />
udvikling og er geologisk og landskabeligt enestående i<br />
Danmark. Vadehavsøerne er resultatet af havets virke,<br />
hvor tidevandet, stormfl oder og vinden har spillet<br />
den altafgørende rolle i dannelsen. Her er der store<br />
områder med strande og klitlandskaber. På fastlandssiden<br />
udgøres landskabet af den relativt unge marsk,<br />
hedeslette fra sidste istid og bakkeøer fra forrige istid<br />
(benævnt geesten). Det vidtstrakte udsyn er den væsentligste<br />
af vadehavsområdets landskabskarakterer.<br />
Området er i høj grad præget af fl ade og meget åbne,<br />
inddigede marsklandskaber, som er delvist upåvirket af<br />
tekniske anlæg.<br />
Vadehavsøerne og Skallingen adskiller sig væsentligt fra<br />
det øvrige landskab. Her er landskabskarakteren mere<br />
sammensat med både åbne ekstensive landbrugsområder<br />
og store sammenhængende naturområder, bestående<br />
af åbne, kuperede klitheder, plantageområder,<br />
kærområder, småsøer, enge og overdrev, samt mindre<br />
uinddigede, fl ade og åbne marskenge.<br />
<strong>Vadehavet</strong> er betegnelsen for det fl advandede kystfarvand,<br />
som ligger mellem fastlandskysten og Nordsøen.<br />
Det danske Vadehav er delvist afspærret fra Nordsøen<br />
ved et system af højtliggende banker og øer, kaldet<br />
barrierer: I nord af halvøen Skallingen, de danske vadehavsøer<br />
Fanø, Mandø og Rømø, og i syd af den nordlige<br />
del af den tyske ø Sild.<br />
På fastlandssiden udgøres landskabet af marsk, som er<br />
dannet inden for de sidste godt 500 år, hedesletter fra<br />
sidste istid og bakkeøer fra forrige istid. I vadehavsområdet<br />
bruges betegnelsen geest (= det tørre land) som<br />
en samlet betegnelse for bakkeøer og hedesletter. Marsken<br />
og vadehavsøerne er resultatet af havets udligning<br />
af kysten, af tidevandet, stormfl oder og af vinden.<br />
Marskjorden (klægen) er meget frugtbar på grund<br />
af det store indhold af næringsstoff er, som havet har<br />
afl ejret sammen med ler, silt og sand. Opbygningen af<br />
diger har gjort systematisk afvanding og opdyrkning af<br />
marsken mulig. Alligevel har det traditionelle billede<br />
med vedvarende græsning og høslæt været dominerende<br />
fl ere steder op til vore dage. Det første havdige blev<br />
bygget i Tøndermarsken i 1556, hvor det seneste (Det<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
fremskudte Dige) er indviet i 1982. De øvrige havdiger<br />
er alle opført i 1900-tallet.<br />
Langs <strong>Vadehavet</strong>s kyster fi ndes velbevarede kulturminder,<br />
f.eks. gårde og byer, som understreger områdets<br />
særpræg og identitet. Den karakteristiske byggestil<br />
samt byernes placering i landskabet er begge eksempler<br />
på områdets særpræg og identitet. Vadehavsområdet<br />
rummer blandt andet fælles træk i bosætningshistorie<br />
og i befolkningens evne til at udnytte havets muligheder<br />
og til at tilpasse sig dets trusler. Dette er bl.a. kendetegnet<br />
ved bosætning på værfter.<br />
3.1.1 Landskabskarakterområder<br />
Vadehavsområdet er opdelt i 31 landskabskarakterområder<br />
af meget forskellig størrelse, jf. bilag 6b. Det<br />
vidtstrakte udsyn er én af de væsentligste dele af vadehavsområdets<br />
landskabskarakter. Området er i høj grad<br />
præget af fl ade og meget åbne, inddigede marsklandskaber.<br />
Det regelmæssige mønster af tætte afvandings- og bevandingsgrøfter,<br />
der opdeler området i rektangulære<br />
landbrugsfl ader, er karakteristisk for Tøndermarsken.<br />
Landbrugsarealerne udnyttes i en vis udstrækning til<br />
vedvarende græsning og er ellers intensivt dyrkede.<br />
De mange velbevarede marskgårde, som ligger hævet<br />
på værfter og kilometerlange hav- og ådiger, er også<br />
karakteristiske for Tønderområdet, hvorimod de øvrige<br />
inddigede marskarealer stort set er ubebyggede. Især<br />
i <strong>Vadehavet</strong>s nordlige del træff er vi større uinddiget<br />
marsk - Grønningen på Fanø, Skallingen og Varde<br />
Ådal.<br />
Vadehavsøerne og Skallingen adskiller sig væsentligt fra<br />
det øvrige landskab. Her er landskabskarakteren mere<br />
sammensat, med både åbne ekstensive landbrugsområder<br />
og store sammenhængende naturområder bestående<br />
af åbne, kuperede klitheder, plantageområder,<br />
kærområder, småsøer, enge og overdrev, samt mindre<br />
uinddigede, fl ade og åbne marskenge. Desuden er kådnergårde,<br />
kommandørgårde, søfartsmiljøer på Rømø<br />
og Fanø, store ferie- og sommerhusområder - og ikke<br />
mindst store, åbne strandlandskaber karakteristiske.<br />
Landskabskarakteren består længst mod øst af bakkeøer,<br />
som hæver sig op over marskens niveau. Disse<br />
27
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
28<br />
bakkeøer og hedesletterne består typisk af intensivt<br />
dyrkede landbrugsfl ader, som opdeles af hegn og mindre<br />
nåletræsbeplantninger samt få større plantageområder.<br />
Gårdene ligger hovedsagligt samlet i langstrakte<br />
landsbyer på geestranden, i overgangen mellem marsk<br />
og hedeslette/bakkeø.<br />
3.1.2 Sårbarhed<br />
For at bevare det vidtstrakte udsyn bør de åbne vidder<br />
og geestranden friholdes for tekniske anlæg og bevoksning.<br />
For at opretholde karakteren er det ligeledes<br />
vigtigt at bevare landsbyer og marskgårde, der udgør<br />
en oplevelsesrig helhed og understreges af de karakteristiske<br />
værftsstrukturer.<br />
3.1.3 Udviklingstendenser<br />
Undersøgelsesområdet afgrænses på fastlandet i princippet<br />
af den 3 km brede kystnærhedszone, hvor der er<br />
begrænsede muligheder for by-, erhvervs- og turistudvikling.<br />
Der er dog nogen turistudvikling i form af nye<br />
feriehoteller og sommerhuse omkring bl.a. Emmerlev<br />
Klev og på Rømø. Inden for landbruget er der mange<br />
ønsker om udvidelse af kvæg- og svinefarme.<br />
Den øgede standardisering af byggestil ved opførelse<br />
af nye bygninger, bevæger sig væk fra egnens oprindelige<br />
byggestil, hvilket kan være medvirkende til en<br />
ændring af landskabsoplevelsen.<br />
3.1.4 Områder af national geologisk interesse<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>området indeholder ikke mindre end seks<br />
områder af national geologisk interesse:<br />
1. Skallingen - et af de største naturlige marskområder<br />
i Nordeuropa bl.a. indeholdende Varde Å som er<br />
det eneste vandløb i det nordeuropæiske vadehav,<br />
som løber ureguleret i <strong>Vadehavet</strong><br />
2. Varde Å som er det eneste vandløb i det nordeuropæiske<br />
vadehav, som løber ureguleret i <strong>Vadehavet</strong><br />
3. Marbæk Klinten – indeholdende de yngste påviste<br />
prækvartære afl ejringer i landet<br />
4. Juvre Dyb - Koresand har kystmorfologisk stor<br />
værdi som det bedste nutidige danske eksempel på<br />
et højsand i vækst hen imod en mulig udvikling af<br />
en barriere-klitø.<br />
5. Emmerlev Klev – den eneste danske lokalitet, hvor<br />
man kan studere en uforstyrret Eem mose.<br />
6. Tøndermarsken – et af de bedst bevarede eksempler<br />
på et landskab, en kultur og en livsform, der er<br />
karakteristisk for det nordvesteuropæiske lavlandsområdet<br />
langs Nordsøen. Marskens landskab, bebyggelse<br />
og driftsform udgør et hele, der til helt op i<br />
1900-tallet har været stabilt gennem århundreder.<br />
Alle områder rummer et stort potentiale for formidling,<br />
undervisning og forskning.
3.1.5 <strong>Vadehavet</strong>s generelle beskyttelse<br />
<strong>Vadehavet</strong> har siden 1907, hvor den første fredning<br />
blev gennemført ved Jordsand, og i 1939, hvor Albuebugten<br />
øst for Fanø blev udlagt som vildtreservat og<br />
dele af Skallingen blev landskabsfredet, været genstand<br />
for en stigende grad af beskyttelse.<br />
Med 1970-ernes generelt øgede miljøbevidsthed rettedes<br />
blikket for alvor mod <strong>Vadehavet</strong> og dets potentiale<br />
som et af Europas væsentligste vådområder. I 1977<br />
blev store dele af det danske Vadehav og tilstødende<br />
landarealer således foreslået udpeget som Ramsarområde<br />
(endelig udpegning skete i 1987) og siden EF<br />
fuglebeskyttelses- og habitatområde (i henholdsvis<br />
1983 og 1998). Siden 1982 er områdets naturværdier<br />
desuden søgt beskyttet gennem en aftale om et trilateralt<br />
samarbejde med Tyskland og Holland. Disse internationale<br />
forpligtelser er gået hånd i hånd med nationale<br />
og lokale beskyttelsesforanstaltninger, der blandt<br />
andet er resulteret i udnævnelsen af hele <strong>Vadehavet</strong><br />
som Vildtreservat i 1979 og som Naturreservat i 1982,<br />
Loven om en saltvandssø i Margrethe Kog i 1983,<br />
Loven om Beskyttelse af de ydre koge i Tøndermarsken<br />
i 1988, regionplantillægget i 2001 (implementering af<br />
Vadehavsplanen fra 1997) og senest den igangværende<br />
implementering af Natura 2000-bestemmelserne.<br />
For nogle af områdets beboere og brugere har disse<br />
love og bestemmelser været nødvendige og velkomne<br />
forsøg på at beskytte, hvad de opfatter som et fantastisk<br />
og unikt naturområde, mens andre har oplevet de<br />
samme tiltag som mere eller mindre uberettigede indgreb<br />
i hverdagen. Dette hænger sammen med, at der<br />
i forlængelse af de forskellige tiltag er fulgt en række<br />
restriktioner på landbrugsproduktion, fi skeri, jagt og<br />
anden færdsel, hvilket i midten af 1990-erne førte<br />
til en udbredt mistillid til og modstand mod statens<br />
forsøg på at forvalte området fra centralt hold. For at<br />
forbedre kommunikationen blev der i 1993 etableret<br />
et Rådgivende Udvalg for <strong>Vadehavet</strong>. Utilfredsheden<br />
kulminerede med en stor demonstration på Rømødæmningen<br />
i 1995, og i 2001 afviste de to amter,<br />
Ribe og Sønderjyllands amter efter stor lokal debat et<br />
forslag om i samarbejde med Tyskland og Holland at<br />
sætte hele <strong>Vadehavet</strong> på UNESCOs Verdensarvsliste.<br />
Den seneste internationale udpegning skete i 2002, da<br />
<strong>Vadehavet</strong>, som det femte havområde i verden, blev<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
udpeget som »Særligt Følsomt Havområde – PSSA« af<br />
FN’s søfartsorganisation IMO.<br />
3.1.6 Lov- og planlægningsmæssige bindinger<br />
Udover de generelle love, bekendtgørelser o.l. på natur-,<br />
miljø- og planområdet er der i vadehavsområdet<br />
nogle særlove og –bekendtgørelser specielt for hele eller<br />
dele af vadehavsområdet:<br />
• Bekendtgørelse om fredning og vildtreservat i <strong>Vadehavet</strong>,<br />
»Vadehavsbekendtgørelsen«<br />
• Lov om en saltvandssø i Margrethe Kog<br />
• Tøndermarskloven<br />
• Den trilaterale Vadehavsplan<br />
• Esbjergdeklarationen (2001)<br />
Mht. de generelle retlige bindinger er området omfattet<br />
i større eller mindre grad af følgende:<br />
• Internationale naturbeskyttelsesområder, jf. kap.3.2<br />
Naturværdier<br />
• Beskyttede naturtyper og fredninger i henhold til<br />
Naturbeskyttelsesloven, jf. kap. 3.2 Naturværdier<br />
• Kystnærhedszonen<br />
De vigtigste planlægningsmæssige bindinger er de<br />
gældende regionplaner/regionplanforslag for de 2 amter<br />
og det fælles regionplantillæg »<strong>Vadehavet</strong> og dets<br />
omgivelser«, jf. i øvrigt »Notat om regler gældende for<br />
<strong>Vadehavet</strong>« 27.9.2004.<br />
I henhold til regionplanerne, - Regionplan 2012 fra<br />
Ribe Amt og Regionplanforslag til 2005-2016 fra Sønderjyllands<br />
Amt er området omfattet af bl.a. følgende<br />
regionplanmæssige udpegninger:<br />
• Naturområder, områder med naturinteresser og biologiske<br />
korridorer<br />
• Værdifulde landskabsområder og kystlandskaber<br />
• Bevaringsværdige kulturmiljøer<br />
• Værdifulde landbrugsområder og værdifulde landbrugsområder<br />
med naturinteresser<br />
• Lavbundsarealer og særligt følsomme landbrugsområder<br />
• Kirkelandskaber<br />
• Skovrejsningsområder og områder, hvor skovrejsning<br />
er uønsket<br />
• Turistområder, sommerhus- og byzoneområder<br />
29
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
30
3.2 Naturværdier<br />
3.2.1 Generelt<br />
<strong>Vadehavet</strong> er et af Europas vigtigste naturområder med<br />
store vadefl ader og enestående kystnære naturarealer.<br />
<strong>Vadehavet</strong> er karakteriseret ved store arealer med havspejl,<br />
dyb, priler, vadefl ader og højsande. Enestående<br />
kystnære naturarealer støder op til <strong>Vadehavet</strong>, og hele<br />
området er i høj grad præget af en dynamisk udvikling,<br />
som efter tusinder af år stadig foregår via havstrømme,<br />
bølger og tidevand.<br />
<strong>Vadehavet</strong>s betydning som rasteplads er altafgørende<br />
for millioner af fugle på træk mellem ynglepladser i det<br />
arktiske område og deres vinterkvarterer i Afrika, men<br />
også for mange ynglefugle, havpattedyr og fi sk er vadehavsområdet<br />
af meget vital betydning. Der er således<br />
ingen tvivl om, at vadehavsområdet med de nuværende<br />
naturværdier kvalifi cerer til en nationalparkstatus.<br />
<strong>Vadehavet</strong> er landets største vådområde. Det danske<br />
Vadehav er et sedimentationsområde, hvor der bundfældes<br />
materiale fra Nordsøen på vadefl aderne og i<br />
strandengene. Tidevandet transporterer store mængder<br />
opslemmet materiale af såvel mineralsk som organisk<br />
art. Hovedparten af materialet transporteres dog med<br />
ud igen. Tidevandet påvirker biologien i <strong>Vadehavet</strong>, og<br />
ser man på <strong>Vadehavet</strong> som helhed, er totalvægten af<br />
bunddyr (inkl. døde bestanddele som skaller og tarmindhold)<br />
10 gange højere i <strong>Vadehavet</strong> end på en gennemsnitlig<br />
havbund. Rigere dyreliv fi ndes kun i nogle<br />
helt specielle dyresamfund som f.eks. koralrev.<br />
Strande, klitter, kystnære klitheder og til dels strandenge<br />
er naturtyper, som naturens fri dynamik i vidt<br />
omfang skaber og fastholder i vadehavsområdet. Disse<br />
naturtyper kan derfor indeholde store naturværdier<br />
uden menneskelige indgreb. Derimod er enge, overdrev<br />
og heder skabt og formet af århundreders landvindinger<br />
og landbrugsmæssige udnyttelse af arealerne.<br />
Hvis deres naturværdier skal opretholdes, er det fortsat<br />
nødvendigt med pleje eller en ekstensiv udnyttelse af<br />
disse arealer.<br />
Store dele af vadehavsområdet er som tidligere beskrevet<br />
reguleret af bl.a. Bekendtgørelse om fredning og<br />
vildtreservat i <strong>Vadehavet</strong>, national lovgivning (fredninger<br />
med plejebestemmelser, klitfredning og na-<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
turbeskyttelseslovens § 3) og international lovgivning<br />
(Ramsar, habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiver). Det<br />
betyder visse reguleringer for den erhvervsmæssige og<br />
rekreative benyttelse af naturen, og der er således et<br />
højt beskyttelsesniveau i området. Der skal for alle Natura<br />
2000-områder laves naturplaner inden udgangen<br />
af 2009 for at sikre EU´s målsætning om en gunstig<br />
bevaringsstatus for beskyttede arter og naturtyper. I<br />
den forbindelse vil det blive vurderet om enkelte arter<br />
eller naturtyper har behov for yderligere beskyttelse.<br />
Efter den væsentlige forringelse af vand-, luft- og jordkvaliteten<br />
i 1960´erne og 70´erne er der i de seneste 20<br />
år sket en gradvis forbedring på grund af gennemførelsen<br />
af en bred vifte af miljøinitiativer og reguleringer. I<br />
de seneste årtier har man formået af forbedre kvaliteten<br />
af ferskvand væsentlig især ved at rense både husholdnings-<br />
og industrispildevand samt ved foranstaltninger<br />
inden for landbruget. Forbedringen er især sket i<br />
relation til forurening med organisk stof, fosfater og<br />
tungmetaller, PCB og visse pesticider. Endvidere er det<br />
gennem mange foranstaltninger forsøgt at nedbringe<br />
kvælstofbelastningen, men der er stadig store områder<br />
i Vadehavsregionen, hvor kvælstofniveauet er højt. Der<br />
forventes yderligere reduktioner ved gennemførelsen af<br />
Vandrammedirektivet.<br />
Mange steder er vandet forsvundet fra landskabet ved<br />
dræning, grøftning og udretning af vandløb, og en del<br />
plante- og dyrearter bliver negativt påvirket af både<br />
erhvervsmæssige og rekreative menneskelige aktiviteter.<br />
3.2.2 Tiltag<br />
På baggrund af især idéerne fra borgerinddragelsen i<br />
pilotprojektet er der derfor udarbejdet et idékatalog,<br />
som vil kunne medvirke til at fastholde og øge naturværdierne<br />
i vadehavsområdet. Forslagene er vist i tabel<br />
3.1 og skal ses som en bruttoliste, som styregruppen<br />
ikke har taget videre stilling til. Der er ikke foretaget<br />
økonomiske og samfundsmæssige vurderinger af forslagene,<br />
men forslagene peger alene på muligheder for<br />
forbedring af naturen på alle de områder, der er ønsket<br />
i vejledningen til afrapporteringen fra pilotprojekterne.<br />
31
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
32<br />
Urørt natur Vision om øget bidrag til vadehavsområdets naturværdier Kort beskrivelse af mulige tiltag<br />
Havområder og vadefl ader<br />
med begrænset forurening,<br />
indgreb og forstyrrelser<br />
Strand og klit i fri udvikling i<br />
udvalgte områder<br />
Forurening af havmiljøet på et acceptabelt niveau og en stor<br />
andel af vadefl ader og havområder uden nævneværdige menneskelige<br />
indgreb og forstyrrelser, så der skabes de bedst mulige<br />
fødeområder og levesteder<br />
Områdets strande og klitter udvikler sig i nogle områder naturligt<br />
og dynamisk som unikke naturlandskaber, der opleves som «vild«<br />
natur, til gavn for artsrigdommen og naturkvaliteten<br />
Strandenge uden regulering En del af strandengene med fysiske og økologiske processer der<br />
ikke påvirkes af bl.a. afgræsning og afvanding, således at forholdene<br />
for naturtypens rige fl ora og fauna forbedres<br />
Naturgenopretning og -pleje<br />
Naturlig hydrologi i <strong>Vadehavet</strong><br />
og inddigede marskområder<br />
Klæg- og fyldgrave med<br />
øget naturindhold<br />
Flere vandløb med naturlig<br />
hydrologi og fri passage<br />
Strandenge og ferske enge<br />
med varieret afgræsning og<br />
hydrologi<br />
Klitheder og grønklitter<br />
drives med forskellige<br />
driftsformer<br />
En mere naturlig overgangszone mellem saltvand og ferskvand i<br />
bl.a. inddigede marskområder<br />
Et øget naturindhold i menneskeskabte søer og kanaler som supplement<br />
til naturlige ferskvandsdominerede søer og vådområder<br />
Naturlige hydrologiske forhold og fri passage i små såvel som<br />
store vandløb fra udspring til udløb i <strong>Vadehavet</strong> og reduktion af<br />
udledninger af næringsstoffer<br />
Strandenge og ferske enge med et bredere udbud af fysiske og<br />
økologiske forhold, til gavn for især fuglelivet<br />
Klitheder og grønklitter bevares med forskellige driftsformer som<br />
store lysåbne naturarealer, hvor både artsrigdommen og landskabets<br />
storhed kan opleves<br />
Træ- og buskvækst reguleres De kulturbetingede naturtyper friholdes for tilgroning, som<br />
radikalt ændrer deres unikke naturindhold<br />
Jordbrug der er mere<br />
ekstensivt<br />
Invasive arter undgås, udnyttes<br />
og bekæmpes<br />
Øvrige<br />
Viden, information og dialog<br />
bruges til naturforbedring<br />
Færdsel på naturarealer<br />
styres<br />
Spildevandshåndtering i<br />
sommerhusområder<br />
Større naturarealer og reduceret anvendelse af næringsstoffer og<br />
miljøfremmede stoffer fremmer den naturlige plantevækst<br />
Trusler fra invasive arters dominans over naturlige økosystemer<br />
minimeres<br />
Målrettet indsamling og brug af viden om vadehavsområdets<br />
natur og udveksling af information og dialog mellem borgere,<br />
interesseorganisationer og myndigheder<br />
Færdsel og deraf afl edt slitage og forstyrrelseseffekter minimeres<br />
gennem forskellige former for regulering<br />
• Nedbringe tilførsler af næringsstoffer, miljøfremmede stoffer og<br />
tungmetaller samt risikoen for olieforureninger<br />
• En hensigtsmæssig planlægning og regulering af menneskelige<br />
aktiviteter<br />
• Overvågning af naturens udvikling, herunder etablere referenceområder<br />
• Koncept om zonering af aktiviteter på strand og klit evalueres og<br />
eventuelt udbygges<br />
• Begrænsninger i færdsel med motorkøretøjer, ridning, klitdæmpning,<br />
afvanding og afgravning af sand<br />
• Overvåge udvikling i fl ora og fauna<br />
• Fastholde de uregulerede strandenge<br />
• Udlægge yderligere strandenge med naturlige overfl adeformer og<br />
dynamik<br />
• Planlægge og sikre en god rumlig fordeling af urørte strandenge<br />
• Overvåge udvikling i fl ora og fauna<br />
• Fjerne nogle ådiger og havnære diger (Juvre Diget) eller erstatte<br />
dem med tilbagetrukne diger<br />
• Ændre slusedriften<br />
• Større variation i og ved klæg- og fyldgrave<br />
• Bugtede og mindre stejle brinker<br />
• Mere varieret bredvegetation<br />
• Lave rævesikre øer til ynglefugle<br />
• Større naturområder omkring gravene<br />
• Spærringer fjernes eller ændres til velfungerende faunapassager<br />
• Begrænse dambrugs påvirkning ved nedsat vandforbrug og bedre<br />
rensning<br />
• Slyngede vandløb og fugtige enge<br />
• Gydepladser genoprettes<br />
• Varieret græsningsintensitet og styring af græsningstryk og<br />
-periode<br />
• Undgå vintergræsning<br />
• Reduceret afvanding på større arealer<br />
• Fremme naturlig plantevækst på strandenge, som er etableret ved<br />
landvinding<br />
• Afgræsning bl.a. med veksel- og hyrdedrift<br />
• Rydning og afbrænding af tilgroede områder<br />
• Fjerne uønsket træ- og buskvækst<br />
• Undgå uønsket træ- og buskvækst gennem naturlige hydrologiske<br />
forhold og passende driftsformer<br />
• Ekstensivering af driften på jordbrugsarealer<br />
• Begrænsninger i anvendelse af næringsstoffer og miljøfremmede<br />
stoffer<br />
• Udledning, udsætning og plantning af potentielt invasive arter<br />
undgås<br />
• Invasive arter kortlægges og bekæmpes systematisk i hele vadehavsområdet<br />
• Forsøgsfi skeri efter marine invasive arter<br />
• Overvågning af invasive arter<br />
• Afdække forekomsten af sjældne og truede planter og dyr i <strong>Vadehavet</strong><br />
• Udarbejde handlingsplaner<br />
• Etablering af demonstrationsbrug<br />
• Oprettelse af dialoggrupper og selvforvaltning<br />
• Undersøge muligheden og konsekvenser for fl ytning af klapninger<br />
i <strong>Vadehavet</strong><br />
• Undersøge muligheden og konsekvenser for fri vandgennemstrømning<br />
under Rømødæmningen<br />
• Undersøge muligheden og konsekvenser for at fl ytte muslingeyngel<br />
fra f.eks. Horns Rev til kulturbanker<br />
• Koncept om zonering af aktiviteter<br />
• Målrettet planlægning af stiforløb og rekreative faciliteter<br />
• Regulering af organiserede naturbesøg<br />
• Vurdering og planlægning af færdsel på naturarealer<br />
Forurening af vandmiljøet i nærheden af sommerhuse reduceres • Tidssvarende foranstaltninger til behandling af spildevandet<br />
Tabel 3.1 Idekatalog med forslag til forbedring af naturværdier i vadehavsområdet. Idekataloget er udarbejdet ud fra arbejdsgruppernes rapporter.
3.2.3 Urørt natur<br />
I vadehavsområdet fi ndes der allerede store områder,<br />
hvor naturen er overladt til sin egen fri dynamik og<br />
kun i begrænset omfang er påvirket af menneskelige<br />
aktiviteter. Der er potentiale for at fastholde og udvide<br />
disse områder med urørt natur. Som eksempler kan<br />
nævnes upåvirkede havområder og vadefl ader, strande<br />
og klitter, som i højere grad udvikler sig naturligt og<br />
dynamisk, samt strandenge der ikke reguleres af afgræsning<br />
og afvanding.<br />
3.2.4 Naturgenopretning og -pleje<br />
Naturgenopretning og -pleje kan være med til at skabe<br />
bedre forhold for de naturværdier, som gør vadehavsområdet<br />
enestående. Den udryddelsestruede laksefi sk<br />
Snæbel og den oprindelige danske vildlaks kan få bedre<br />
leveforhold ved at forbedre de fysiske forhold i vandløb<br />
og på de vandløbsnære arealer. For de to arter er der<br />
udarbejdet nationale forvaltningsplaner, der uanset om<br />
vadehavsområdet udpeges til nationalpark vil være med<br />
til at forbedre deres bevaringsstatus. En LIFE-ansøgning<br />
fra Skov- og Naturstyrelsen, Ribe og Sønderjyllands<br />
Amter om hjælp til at redde snæblen har fået tilsagn<br />
fra EU. Der vil over en kommende årrække blive<br />
brugt i størrelsesordenen 105 mio. kr. på genopretning<br />
af fl ere af de vandløb, som løber ud i <strong>Vadehavet</strong>.<br />
Klæg- og fyldgrave kan i en del tilfælde få et øget naturindhold.<br />
Undersøgelsesområdet har potentiale til at<br />
optimere forholdene for især fugle, men også for andre<br />
arter, ved at fremme naturlige hydrologiske forhold og<br />
varieret afgræsning af strandenge, klitter, klitheder og<br />
enge. Yderligere ekstensive driftsformer for landbrug<br />
kan medvirke til at fastholde og fremme naturværdierne<br />
i vadehavsområdet. Det kræver aktiv medvirken fra<br />
landbrugets side og forskellige ordninger, så det også er<br />
økonomisk bæredygtigt.<br />
En særlig problemstilling er udbredelsen af invasive arter.<br />
Både marint og på land er der en række fremmede<br />
arter, der er under voldsom udbredelse på bekostning<br />
af naturligt hjemmehørende arter. Der er bred enighed<br />
om, at fremmede arter bør bekæmpes eller udnyttes,<br />
og at udbredelsen af nye potentielt invasive arter bør<br />
undgås. Et aktuelt eksempel er Stillehavsøsters, idet<br />
arten breder sig hastigt og derved udgør en trussel for<br />
andre skaldyrsarter.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
3.2.5 Viden, information og dialog<br />
Viden, information og dialog kan være med til at<br />
sikre en hensigtsmæssig forvaltning af naturværdierne<br />
i vadehavsområdet, bl.a. gennem oprettelse af dialoggrupper.<br />
Styring af færdslen kan mindske slitage og<br />
forstyrrelseseff ekter. Naturen kan formidles på en let<br />
tilgængelig måde, bl.a. gennem formidlingscentre,<br />
stiforløb, informationstavler og guidede ture. Det vil<br />
kunne hjælpe med til at fl ytte presset fra de sårbare<br />
naturområder til mere robuste områder.<br />
Der er til rapporten »Natur i <strong>Vadehavet</strong>« udarbejdet<br />
et kortbilag, der viser Natura 2000-områder, fredede<br />
arealer inklusive vildtreservat, klitfredede områder<br />
og arealer omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, jf.<br />
bilag 7 og 8. Kortet giver en status for udbredelsen af<br />
naturtyperne i vadehavsområdet, og viser hvordan det<br />
er beskyttet. For yderligere at fremme de enestående<br />
naturværdier i en kommende nationalpark kan forslagene<br />
i tabel 3.1 danne udgangspunkt for at igangsætte<br />
projekter og forskellige andre tiltag. Inden forslagene<br />
igangsættes på konkrete lokaliteter, bør de dog underkastes<br />
en nærmere analyse med hensyn til de naturmæssige,<br />
landskabelige, kulturelle, erhvervsmæssige<br />
og rekreative interesser samt øvrige samfundsmæssige<br />
gevinster.<br />
33
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
34
3.3 Friluftsliv<br />
Naturoplevelsen har en afgørende betydning for vores<br />
naturforståelse og dermed også for forståelsen af<br />
behovet for beskyttelse af natur og miljø. Naturen<br />
har desuden en meget vigtig funktion for vores velbefi<br />
ndende som »optankningssted« for den stressede<br />
hverdag. Besøgende i en nationalpark vil foruden at<br />
få adgang til en rig og mangfoldig natur også have en<br />
forventning om at kunne opleve områdets landskab og<br />
kulturværdier samt at fi nde et godt udbud af faciliteter<br />
og muligheder for aktiviteter.<br />
3.3.1 Nuværende muligheder for friluftsliv<br />
Friluftslivet i undersøgelsesområdet for <strong>Pilotprojekt</strong><br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> er allerede i dag meget varieret.<br />
Det gælder både arten af de aktiviteter, der<br />
ud øves, og antallet af udøvere. Nogle friluftsaktiviteter<br />
har tusindvis af udøvere, mens andre har forholdsvis få.<br />
Ligeledes er der områder i <strong>Vadehavet</strong>, som besøges af<br />
fl ere hundrede tusinde mennesker hvert år, mens andre<br />
ligger næsten ubenyttede og øde hen. Mellem 60 og<br />
90% af områdets beboere og turister er aktive udøvere<br />
af en eller anden form for friluftsliv.<br />
Det største aktiv for <strong>Vadehavet</strong>s friluftsliv er områdets<br />
natur; men også områdets landskabs- og kulturværdier<br />
er vigtige elementer. Færdselen i store dele af området<br />
er reguleret af »Vadehavsfredningen« (Bekendtgørelse<br />
nr. 135 af 17. februar 1998 om fredning og vildtreservat<br />
i <strong>Vadehavet</strong>). Men der er stadig plads og mulighed<br />
for mange forskellige friluftsaktiviteter.<br />
<strong>Vadehavet</strong>s natur og mulighederne for at opleve den<br />
er hovedattraktionen, ikke alene for områdets turister,<br />
men også for de fastboende. Badning, gåture og lignende<br />
former for naturoplevelser udført på egen hånd<br />
udgør de mest udbredte friluftslivsaktiviteter i området.Efterhånden<br />
er de mere pladskrævende aktiviteter<br />
som f.eks. at køre med strandsejler og kitebuggy samt<br />
at windsurfe dog også blevet mere udbredte.<br />
De mest populære badestrande i vadehavsområdet<br />
er sandstrandene på Rømø (1.9 millioner besøg pr.<br />
år) og Fanøs vestside. Hvidbjerg Strand ved Blåvand<br />
(263.000 besøg pr. år) og Hjerting Strand nær Esbjerg<br />
er også meget benyttede.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Der er anlagt en del kortere og længere vandreruter og<br />
cykelruter. I tilknytning til disse og til de tilgængelige<br />
naturområder samt de forskellige attraktioner fi ndes<br />
der en del parkerings-, raste- og opholdsarealer. Der<br />
er desuden gode muligheder for ridning – bl.a. på<br />
særskilte ridestier og på strandene. Der er også gjort en<br />
del for at forbedre de handicappedes muligheder for<br />
naturoplevelser.<br />
<strong>Vadehavet</strong> og marsken er et af Danmarks mest fuglerige<br />
områder og giver derfor mange og unikke muligheder<br />
for fugle- og naturoplevelser. I denne sammenhæng<br />
er jagt en populær, oprindelig og kulturel forankret<br />
friluftsaktivitet, der styrker lokalsamfundenes forståelse<br />
for naturen.<br />
I vadehavsområdet og det nærmeste opland fi ndes i alt<br />
9 golfbaner. Når banen på Rømø er færdigbygget vil 4<br />
af disse baner være beliggende inden for selve undersøgelsesområdet.<br />
Det store antal brugere af <strong>Vadehavet</strong>s natur er, særlig<br />
i de mest intensivt benyttede områder, i dag årsag til<br />
visse gener. I forbindelse med en tidligere undersøgelse<br />
(1995) på Rømø svarede f.eks. over halvdelen af de<br />
adspurgte, at de oplever gener som følge af løse hunde,<br />
slid på naturen, aff ald eller bilkørsel på stranden.<br />
Vadehavsområdet rummer i dag en hel række forskellige<br />
formidlingsfaciliteter, der spænder fra større<br />
besøgscentre og museer over naturvejledere til mindre<br />
ubemandede udstillinger og informationstavler opstillet<br />
i det fri. Der er i området 11 forskellige aktører,<br />
som beskæftiger sig med forskellige former for naturvejledning,<br />
og den samlede indsats svarer til omkring<br />
23 årsværk. Antallet af årligt besøgende på de større<br />
naturudstillinger er 210.000-230.000, mens naturvejlederne<br />
i 2004 havde 88.000-90.000 deltagere i deres<br />
arrangementer. Hertil skal lægges et væsentlig antal<br />
besøgende på de mindre udstillinger, der også fi ndes<br />
fl ere steder i området.<br />
3.3.2 Forslag til styrkelse af friluftslivet<br />
For at bevare de mange og vigtige naturværdier fi nder<br />
styregruppen det vigtigt at kanalisere færdslen hen,<br />
hvor naturen er mest robust og herigennem beskytte<br />
de mere sårbare naturområder. Friluftslivet og muligheder<br />
for naturoplevelser er en vigtig del af national-<br />
35
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
36<br />
parkens formål, men samtidig er det vigtigt, at benyttelsen<br />
sker i overensstemmelse med beskyttelsen. Det<br />
er i en evt. nationalpark også vigtigt at undersøge og<br />
overveje, hvilke aktiviteter og oplevelser det er muligt<br />
at give de besøgende, og om der evt. er behov for nye<br />
aktiviteter kombineret med nye anlæg.<br />
En vis grad af planlægning og styring af Vadehavsområdets<br />
friluftsliv er nødvendigt, dels for at imødekomme<br />
ønsker og krav fra de forskellige brugergrupper,<br />
dels for at afværge potentielle gener og konfl ikter. Et<br />
af værktøjerne hertil er den såkaldte ROS-analyse (Recreation<br />
Opportunity Spectrum). Analysen kan bruges<br />
til at inddele landskabet i et antal klassifi cerede områder<br />
med diff erentierede kriterier og retningslinier for<br />
planlægningen og forvaltningen af friluftsbenyttelsen,<br />
jf. bilag 9. Samtidig kan metoden bruges til at sikre en<br />
helhedsforvaltning, hvor andre arealanvendelser og interesser<br />
inddrages og tilgodeses. ROS-metoden er også<br />
med til at skabe en sammenhæng mellem forvaltningen<br />
på den ene side, og på den anden side brugernes<br />
ønsker og forventninger.<br />
De eksisterende vandreruter ligger hovedsageligt i skovene/plantagerne.<br />
Afhængig af en evt. nationalparks<br />
afgrænsning vil der derfor være et større eller mindre<br />
potentiale for at udbygge stisystemerne i de øvrige<br />
områder til gavn for både lokalbefolkningen og for<br />
turismen. Stisystemet kan tage udgangspunkt i både<br />
eksisterende byer, landsbyer og sommerhusområder,<br />
men også i mindre naturområder og områder med<br />
landskabs- og kulturværdier, hvor der kan laves rundture.<br />
Det kan samtidig være med til at kanalisere færdslen<br />
hen til områder, som vil kunne håndtere og tåle en<br />
øget færdsel, mens de mere sårbare områder kan friholdes.<br />
Et udvidet stisystem bør omfatte både vandre-,<br />
cykel- og rideruter med forbindelse til de nuværende<br />
systemer og erhverv.<br />
I denne forbindelse vil adgangsforholdene også kunne<br />
forbedres, så bl.a. mulighederne for at komme op og<br />
kigge og færdes på digerne øges i udvalgte områder.<br />
Digerne er gode til at få udsigt over <strong>Vadehavet</strong> fra og<br />
til fugleobservationer. Visse steder kunne det desuden<br />
være muligt at etablere egentlige observationssteder,<br />
som ikke vil forstyrre fuglene.<br />
I forbindelse med et forbedret og sammenhængende<br />
stisystem, bør mulighederne for forskellige overnatningsformer<br />
øges, både for vandrere, cyklister, ryttere<br />
og bilister. Dette kan bl.a. ske gennem etablering af<br />
primitive overnatningspladser, eller indretning af overnatningsrum<br />
i nedlagte landbrugsejendomme, der også<br />
vil kunne udnyttes af ridende til opstaldning. Det er<br />
f.eks. allerede i dag populært at medbringe sin egen<br />
hest til Rømø, og en udvidet brug af heste som transportmiddel<br />
til længere ture i området vil kunne støttes<br />
på denne måde.<br />
3.3.3 Besøgscentrenes fremtidige rolle som støttepunkter<br />
for friluftslivet<br />
Besøgscentrene vil også i en fremtidig nationalpark<br />
være vigtige udgangspunkter for den besøgendes oplevelser,<br />
hvor det fornemste mål for natur- og kulturformidlingen<br />
er at få modtageren til at komme fra oplevelsen<br />
over information til viden, indsigt og forståelsen<br />
for at ende med en fornyet visdom. Dette mål vil være<br />
et vigtigt element i opbygningen af en nationalparks<br />
fremtidige formidling.<br />
Herudover vil besøgscentrene kunne rumme mange<br />
forskellige aktiviteter som udgangspunkt for forvaltning,<br />
overvågning evt. overnatning samt fungere som<br />
det lokale møde- og aktivitetssamlingspunkt.
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
37
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
38
3.4 Kulturhistorie<br />
3.4.1 Generelt<br />
Vadehavsområdet har en rig kulturhistorie, som bærer<br />
vidnesbyrd om menneskets liv i og brug af landskabet<br />
fra oldtiden til i dag. Her har mennesket, mere end de<br />
fl este andre steder, gennem århundreder sat sit præg på<br />
landskabet med landvinding og digebyggeri. Mange<br />
af de kulturhistoriske træk i Vadehavsområdet er enestående<br />
i dansk sammenhæng. Det gælder værfterne,<br />
kogene og den karakteristiske bebyggelsesstruktur med<br />
landsbyerne beliggende på geestranden, købstædernes<br />
lange og spændende historie, Vadehavsøernes maritime<br />
tilpasning, påvirkningen fra den frisiske kultur i først<br />
og fremmest bygningskulturen samt områdets beliggenhed<br />
i et grænseland.<br />
3.4.2 Formidling<br />
Der foregår allerede en del formidling af <strong>Vadehavet</strong>s<br />
kulturhistorie. Således har alle de kulturhistoriske<br />
museer i området faste udstillinger, der på forskellig<br />
vis relaterer sig til Vadehavsregionen, og derudover<br />
formidler museerne deres histori ske viden på en række<br />
andre måder, f.eks. i form af undervisning af skolebørn,<br />
særlige børnearrangementer, arbejdende værksteder,<br />
foredrag, byvandringer, udfl ugter i lokalområdet,<br />
adgang til igangværende udgravninger, skiltning i<br />
landskabet samt udarbejdelse af foldere med turforslag.<br />
Des uden har de fl este museer et tæt samarbejde med<br />
lokalarkiverne i deres område.<br />
Vadehavsområdet har et veludviklet net af naturvejledere,<br />
hvis arbejde omfatter såvel natur som kultur.<br />
Nogle af naturvejlederne er tilknyttet museer, hvorigennem<br />
der sikres et tæt samarbejde om formidlingen<br />
i landskabet, og nogle har base på naturcentre, hvor<br />
der dels er etableret udstillinger, dels er mulighed for<br />
at gennemføre mere eksperimenterende undervisningsforløb<br />
med f.eks. ældre fi skemetoder eller madlavning<br />
efter traditionelle opskrifter. Gennem pilotprojektforløbet<br />
er der opbygget et velfungerende netværk af<br />
naturvejledere i Vadehavsområdet.<br />
Endelig har mange turistkontorer en fast skare af uddannede<br />
guider til at vise rundt i lokalområdet, og de,<br />
der i kraft af deres arbejde har berøring med turister,<br />
vejleder løbende om områdets seværdigheder.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Hertil kommer de mange lokale historiefortællere, der<br />
har en kulturhistorisk specialviden inden for specifi kke<br />
områder. Desuden arrangerer mange foreninger fra nær<br />
og fj ern ture i området.<br />
Hertil kommer de mange lokale historiefortællere<br />
– der har en kulturhistorisk specialviden inden for specifi<br />
kke områder. Desuden arrangerer mange foreninger<br />
fra nær og fj ern ture i området.<br />
I forbindelse med <strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
er der udarbejdet et hæfte, som giver en introduktion<br />
til nogle af de mest karakteristiske steder i Vadehavsområdet.<br />
Desuden formidler det såkaldte »Drivvejsprojekt«<br />
den historiske studedrivervej fra Limfj orden<br />
og sydpå i et samarbejde mellem Sønderjyllands, Ribe<br />
og Ringkøbing amter. Projektet er en del af »Nave<br />
Nortrail«, et netværk af stier rundt om hele Nordsøen,<br />
oftest baseret på gamle færdselsårer. Denne rute vil<br />
meget vel kunne danne rygraden i den kulturhistoriske<br />
formidling af området. Desuden er der talrige andre<br />
muligheder for udvikling af formidlingen i området,<br />
bl.a. ved inddragelse af sejlruter, formidling via GPSbaserede<br />
systemer etc. etc.<br />
Kendskab til de kulturhistoriske værdier er en forudsætning<br />
for, at man kan passe på dem, og formidling er<br />
derfor et af de væsentligste redskaber i arbejdet med at<br />
bevare dem. Formidlingen af områdets særlige karakter<br />
og særtræk bør have såvel områdets beboere som gæster<br />
som målgruppe, og lokale beboere og professionelle<br />
formidlere bør arbejde side om side for til stadighed<br />
opkvalifi cere sig ved gensidig udveksling af viden og<br />
færdigheder. En form for koordinering af formidlingen<br />
i Vadehavsområdet vil være ønskelig, men den må ikke<br />
gå ud over mangfoldigheden i indhold og udtryksmåde.<br />
3.4.3 Pleje, synlighed, tilgængelighed<br />
I årene 2000-2001 blev der foretaget en kortlægning<br />
af kulturelementer i Vadehavsregionen på trilateralt<br />
plan, det såkaldte Lancewadprojekt, og et opfølgende<br />
projekt ved navn LancewadPlan blev i gang sat i 2004<br />
og forventes afsluttet i 2007. LancewadPlanprojektet<br />
skal udvikle den fælles bevaring og forvaltning af landskabet<br />
og kulturarven, og det vil bl.a. omfatte udarbejdelsen<br />
af et kulturarvsatlas. Ansvaret for forvaltningen<br />
39
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
40<br />
af de kulturhistoriske værdier vil fremover i høj grad<br />
ligge hos kommunerne, og med resultaterne af Lancewadprojekterne<br />
vil der være skabt et solidt grundlag<br />
for den fremtidige forvaltning, herunder pleje, synliggørelse,<br />
brug og tilgængeliggørelse.<br />
Natur- og kulturinteresser skal ses i sammenhæng<br />
med hinanden og begge aspekter bør inddrages i såvel<br />
forvaltning som formidling. Det gælder f.eks. i pleje af<br />
landskaber og i det fælles koncept for skiltning i Vadehavsregionen,<br />
der er under udarbejdelse.<br />
Når det gælder bevaring af bygninger er det vigtigt, at<br />
ejere af historiske bygninger har adgang til vejledning<br />
om egnens karak teristiske byggeskik og til egnede<br />
materialer bl.a. i form af gen brugsmateriale fra andre<br />
ældre bygninger. Desuden bør der arbejdes på at udtænke<br />
kreative muligheder for genbrug af bevaringsværdige<br />
bygninger, som er ved at gå af brug. Når først<br />
en bygning står tom, går forfaldet meget hurtigt.<br />
De mere immaterielle aspekter af kulturhistorien -<br />
skikke, vaner og færdigheder - kan bevares gennem en<br />
bevidst satsning på traditionelt fremstillede produkter<br />
som fødevarer og tekstiler. Desuden er der fl ere begivenheder<br />
i Vadehavsområdet, som er velegnede til at<br />
fastholde de immaterielle dele af kulturarven. Her kan<br />
nævnes Pers Awten den 21. februar, som fejres med bål<br />
fl ere steder i den sydlige del af Vadehavsområdet for at<br />
tage afsked med vinteren og byde foråret velkommen.<br />
I følge traditionen blev Pers Awten også brugt som<br />
afskedsfest for de søfolk, der skulle afsted med de store<br />
hvalfangerbåde til Grønland. På Fanø har man årligt<br />
både en Fannikerdag (i Nordby) og en Sønderhodag,<br />
hvor de traditionelle dragter vises frem. I Tønder afholdes<br />
hvert tredje år en knip lingsfestival, og i den nordlige<br />
del af området afholdes en årlig Marbækdag, som<br />
formidler områdets mange facetter.<br />
Endelig er der nutidens brug af landskabet, som i mange<br />
tilfælde baserer sig på det liv, der er levet i området<br />
gennem generationer, men samtidig er påvirket af den<br />
aktuelle samfundsudvikling. De traditionelle erhverv<br />
fi skeri og landbrug drives stadig i området, men er som<br />
andre sider af erhvervslivet blevet gennemgribende<br />
rationaliseret eller drives på fritidsbasis. Der bør arbejdes<br />
snævert sammen med erhvervslivet i området med<br />
henblik på at formidle disse aspekter. F.eks. udvikling<br />
af mulighederne for besøg på områdets gårde med formidling<br />
af såvel konventionel landbrugsdrift som mere<br />
økologisk eller historisk orienterede driftsmetoder.<br />
Engsnarreprojektet i Ho Bugt, hvor man har genskabt<br />
de våde enge, er et af de oplagte steder at formidle,<br />
men der fi ndes muligheder over alt i området.<br />
Kredsen af aktører, der inddrages i arbejdet med de<br />
kulturhistoriske kvaliteter, bør være så bredt sammensat<br />
som muligt: kommunale og regionale myndigheder,<br />
er hvervsliv, interesseorganisationer, museer, arkiver og<br />
naturvejledere samt områdets befolkning og brugere.<br />
Jo mere kredsen samarbejder og udveksler oplysninger,<br />
des mere nuancerede bliver de resultater, der kommer<br />
ud af det. Der bør skabes rammer, hvori sådanne fora<br />
kan fungere, og hvor det sikres, at alle gode ideer kanaliseres<br />
det rette sted hen.<br />
3.4.4 Resultater og konsekvenser<br />
En styrkelse af de historiske kvaliteter i Vadehavsområdet<br />
vil tilføre oplevelsen af området en ekstra<br />
dimension. En udpegning af Vadehavsområdet til<br />
nationalpark kan medvirke til en øget opmærksomhed<br />
på kulturmiljøet og dermed større ønske om og vilje<br />
til at bevare det, både hos myndigheder og befolkning.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en vil i givet fald blive den eneste nationalpark<br />
i Region Syd, og der er dermed mulighed for,<br />
at den bliver »hele regionens nationalpark.« Generelt<br />
må der tages højde for, hvad en evt. øget turiststrøm<br />
kan betyde af slid på området.
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
41
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
42
3.5 Erhverv<br />
Styregruppen har valgt at opsplitte erhvervene i sektorer,<br />
som efterfølgende behandles for sig. De fi re sektorer<br />
er landbrug, turisme, fi skeri og havne og industri.<br />
3.5.1 Landbrug<br />
Arealanvendelse og struktur<br />
Vadehavsregionen adskiller sig fra det øvrige Danmark<br />
ved at rumme store marskarealer (ca. 30.000 ha), hvoraf<br />
ca. 8.500 ha er uinddigede (strandenge og Varde Å<br />
dal). Marsken hører til Danmarks mest frugtbare landbrugsjorde.<br />
Tidligere blev de inddigede marskarealer<br />
især brugt til afgræsning med kreaturer, men gennem<br />
de seneste tre årtier har nye dyrkningsmetoder og stigende<br />
kornpriser været medvirkende til, at græsarealerne,<br />
hvor det har været muligt, er medtaget i omdriften<br />
og udnyttes nu i høj grad til hvedeproduktion.<br />
Især kvægproduktionen har været den overvejende indtjeningskilde<br />
i Vadehavsregionen gennem generationer,<br />
og også i dag spiller denne produktion en større rolle<br />
end i det øvrige Danmark. Siden Danmarks indtræden<br />
i EU i 1973 er antallet af kreaturer dog halveret. Især<br />
antallet af malkekøer er gået stærkt tilbage, bl.a. på<br />
grund af EU´s mælkekvote-system, som har lagt et loft<br />
over den samlede mælkeproduktion.<br />
Især i den vestlige del af Sønderjylland er der forholdsvis<br />
mange økologiske malkekvægs-besætninger, som<br />
for øjeblikket går ned i antal, fordi den nødvendige<br />
merpris for økologiske produkter har vanskelige vilkår<br />
(manglende efterspørgsel i forhold til udbuddet). De<br />
økologiske malkekvægbesætninger er i gennemsnit<br />
større end de konventionelle.<br />
Bedriftsudvikling<br />
Siden 1982 er der forsvundet knap halvdelen af alle<br />
gårdbrug i Sønderjyllands og Ribe amter. I 2000 var<br />
antallet af bedrifter i de to amter ca. 8.300. Den gennemsnitlige<br />
bedriftsstørrelse er for begge amter steget<br />
fra 37 ha til 50 ha i samme periode, svarende til en<br />
ændring på ca. 24%. Landsgennemsnittet er steget fra<br />
25 ha til 57 ha.<br />
I følge NIRAS, maj 2005 5 forudser Dansk Landbrug<br />
i en prognose fra 2002, at udviklingen vil fortsætte<br />
i nogenlunde samme tempo. NIRAS forudsætter,<br />
at såfremt de samme tendenser også vil være gældende<br />
5 Erhvervs- og velfærdsøkonomisk analyse af en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>, maj 2005<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
for de to amter i perioden 2010-2025, vil et såkaldt<br />
bedste skøn være, at der i 2025 vil være ca. 4.000 bedrifter<br />
tilbage i de to amter; gennemsnitsstørrelse på<br />
henholdsvis 84 ha (Sønderjyllands Amt) og 102 ha<br />
(Ribe Amt).<br />
Beskæftigelse og omsætning<br />
Inden for jordbruget (landbrug, gartneri og skovbrug)<br />
var der i Vadehavsregionen i 2004 knap 4.000 »direkte<br />
beskæftiget«, svarende til ca. 4% af arbejdsstyrken.<br />
Erhvervets beskæftigelsesmæssige betydning er størst i<br />
Skærbæk-, Bredebro- og Højer kommuner (ca. 11%)<br />
og lavest i Esbjerg og Fanø kommuner (1-1,5%)<br />
(landsgennemsnittet er knap 3%). Hertil kommer den<br />
afl edte beskæftigelse på slagterier og mejerier samt inden<br />
for grovvarebranchen, maskinstationer, byggebranchen,<br />
transportsektoren, rådgivning og vikarordninger<br />
samt inden for det off entlige. Den årlige tilbagegang<br />
i beskæftigelsen har i perioden 1994-2004 været godt<br />
2%.<br />
På baggrund af erhvervets egne udregninger vurderes<br />
det, at jordbrugsproduktionens samlede beskæftigelsesmæssige<br />
virkning i 2000 var på ca. 11% i Ribe og<br />
Sønderjyllands amter.<br />
Som primært erhverv omsætter landbruget for knap 3<br />
mia. kr. om året (2001; COWI) i Vadehavsregionen,<br />
svarende til 4% af den samlede omsætning. Hertil<br />
kommer omsætningen i den afl edte fødevareindustri<br />
mv. inden for regionen.<br />
Konsekvenser og perspektiver<br />
EU’s fælles landbrugspolitik<br />
Konkurrencen på verdensmarkedet betyder en fortsat<br />
strukturudvikling inden for landbruget med stadig<br />
færre og større bedrifter. Der ses en polarisering af<br />
strukturen mellem store specialiserede bedrifter, der<br />
står for langt størstedelen af produktionen, færre mellemstore<br />
bedrifter og relativt fl ere fritidsbrug. Samlet<br />
set betyder det, at den befolkning, der i dag bor på<br />
landet, på længere sigt ikke vil få samme tilknytning<br />
til landbruget som i dag, og dets betydning for landdistrikternes<br />
samlede økonomi og jobskabelse vurderes<br />
at blive vigende i de kommende årtier.<br />
Samtidig stilles der stadig højere krav til kvaliteten<br />
af fødevarer mv. - ligesom der er stigende forventninger<br />
til landbruget som natur- og miljøforvalter. Det er<br />
43
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
44<br />
bl.a. derfor, at eff ektivisering, vækst, naturforvaltning<br />
og miljøbeskyttelse samt sikring af livskvaliteten i landdistrikterne<br />
er integrerede dele i EU’s fælles landbrugspolitik.<br />
Generelt antages det, at Natura 2000-områderne -<br />
hvad enten de indgår i nationalparker eller ej - vil blive<br />
de højst prioriterede med hensyn til at opnå tilskud til<br />
miljøvenligt brug Støttens størrelse vil få indfl ydelse<br />
på tilbøjeligheden til f.eks. at vælge afgræsning med<br />
kreaturer eller andre dyr (hvis de overhovedet er til<br />
rådighed?). Samtidig med reduktion af landbrugsarealet<br />
og skærpelsen af driften på naturfølsomme områder<br />
vil dette øge presset på udbringningsarealer til husdyrgødning.<br />
Vadehavsregionen er blandt de områder i Danmark,<br />
hvor EU’s Natura 2000-lovgivning samt andre internationale<br />
aftaler er mest udbredte. Denne lovgivning vil<br />
– sammen med opfyldelsen af Vandrammedirektivet<br />
- på afgørende vis også få indfl ydelse på erhvervets<br />
udviklingsmuligheder i området i de kommende årtier.<br />
Dilemmaet<br />
Det overvejende dilemma for landbruget i Vadehavsregionen<br />
er:<br />
På den ene side: Flere »grønne« kompensationsordninger<br />
(kontrakter) i Natura 2000-områderne, som<br />
sigter på et lavere udbytte pr. arealenhed.<br />
På den anden side: Et fortsat aktivt og dynamisk<br />
landbrug som et bærende (befolkningsmæssigt)<br />
element i samfundene langs Vadehavskysten.<br />
Landbruget på vadehavsøerne<br />
Tilstedeværelsen af store kvægbesætninger og fårehold<br />
på øerne kunne danne grundlag for udvikling af særlige<br />
»vadehavsprodukter«. Problemet synes at være,<br />
hvordan forarbejdning og afsætning kan løses inden<br />
for økonomisk konkurrencemæssige rammer.<br />
På trods af den omfattende turisme på vadehavsøerne<br />
er det begrænset, hvor mange landmandsfamilier,<br />
der forsøger sig med alternative indtjeningsmuligheder<br />
i form af landboturisme og gårdbutikker. Det hænger<br />
sandsynligvis sammen med, at de fl este landmænds<br />
ægtefæller har udearbejde, og at turismen er meget<br />
sæsonafhængig. Selv ikke den hurtige strukturudvik-<br />
ling har ændret på dette forhold. Opretholdelsen af<br />
produktive landbrug på øerne har den væsentlige funktion,<br />
at det medvirker til at fastholde en fastboende<br />
befolkning mindsker risikoen for afhængigheden til ét<br />
enkelt erhverv (turismen) – samtidig med, at øger turisternes<br />
oplevelsesmuligheder. Derfor synes den danske<br />
udmøntning af EU’s fælles landbrugspolitik, at være<br />
»skræddersyet« til at imødekomme vadehavsøernes<br />
særlige problemer.<br />
Indsatsområder<br />
Strukturtilpasning<br />
1. Sammenlægning af gårde<br />
Dette resulterer generelt i større eff ektivitet og kan<br />
ligeledes medvirke til at reducere den miljømæssige<br />
påvirkning fra landbruget.<br />
2. Fremme af landbruget i de bedst egnede områder<br />
For at øge eff ektiviteten inden for landbruget og<br />
dermed forbedre indtjeningen samt reducere den miljømæssige<br />
påvirkning bør landbrugene så vidt muligt<br />
være koncentreret i områder, der er bedst egnede hertil,<br />
bl.a. i forhold til bonitet og afvanding.<br />
Problemer for landbruget med for høje vandstande i<br />
baglandet skyldes, at å-udløbene i <strong>Vadehavet</strong> sander til<br />
pga. manglende oprensning.<br />
3. Øge det lokale samarbejde<br />
Øget lokalt samarbejde mellem landmænd inden for<br />
produktion, forarbejdning og service vil øge eff ektiviteten,<br />
sprede risikoen og øge indtjeningsmulighederne<br />
for erhvervet. Dette kan ske gennem informationsudveksling,<br />
uddannelse og økonomiske støtte (innovation,<br />
CAP).<br />
Erhvervsdiff erentiering<br />
4. Landmanden som natur- og landskabsforvalter<br />
Natur- og landskabsforvaltning udført af landmænd<br />
anses for at give nye økonomiske muligheder - især<br />
hvis det understøttes af lokale samarbejder – samt passende<br />
kompensation og langsigtede perspektiver.<br />
5. Forbedre mulighederne for landboturisme og stalddørssalg<br />
Bondegårds-turisme og dørsalg kan skabe nye indtjeningsmuligheder<br />
for landmænd forudsat, at det udfø-
es professionelt og koordineres regionalt. Indtjeningen<br />
ved direkte dørsalg vil være afhængig af gårdens beliggenhed,<br />
hvorimod »bondegårdsoplevelsen« er mindre<br />
afhængig af beliggenheden.<br />
Produktdiff erentiering<br />
6. Fremme af økologiske produkter…<br />
Også i fremtiden vil være et marked for økologiske<br />
produkter. Størrelsen heraf vil i høj grad afhænge af<br />
forbrugernes holdning, velfærden, støtten fra det offentlige<br />
samt markedsføring<br />
7. Udvikle et kvalitetsmærke for vadehavsprodukter<br />
Udvikling, kvalitetsmærkning og markedsføring af<br />
særlige Vadehavsprodukter synes at rumme et relevant<br />
fremtidsperspektiv – også i »brandingen« af Vadehavsområdet<br />
- bl.a. lamme- og oksekød ( »marsklam«).<br />
Landbruget i <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
– Den engelske Model<br />
Landbrugets dilemma (nævnt ovenfor) kan fi nde sin<br />
løsning i en afbalanceret udmøntning af EU’s fælles<br />
landbrugspolitik (Landdistriktsprogram) og EU’s øvrige<br />
miljøbestemmelser.<br />
Landbruget i nationalparken skal gives bedre mulighed<br />
for omstilling og tilpasning af driften i forhold til den<br />
enkelte lodsejers ønsker og behov end tilfældet er i dag,<br />
hvad enten det drejer sig om konventionel- eller økologisk<br />
landbrugsproduktion eller nicheproduktion på<br />
øerne eller fastlandet – samtidig med at det skal gennemføres<br />
i overensstemmelse med landbrugets pligt til<br />
at varetage miljøkrav og naturhensyn i henhold til bl.a.<br />
Natura 2000-lovgivningen.<br />
I nationalparken skal der indrettes særlige støtteordninger<br />
(ændret SFL-ordning), som øger landmandens<br />
medbestemmelse og valgfrihed i udformning af ordningens<br />
indhold og omfang på den enkelte ejendom<br />
– samtidig med at lodsejeren, naturen og kulturmiljøet<br />
sikres en miljøgevinst. Iværksættelsen på en enkelte<br />
ejendom skal ske i tæt samspil med de ansvarlige myndigheder<br />
(gratis konsulentfunktion).<br />
»Støtteordningen for <strong>Nationalpark</strong>er« indrettes<br />
med et diff erentieret katalog, hvor allerede kendte<br />
miljøforbedrende tiltag kan indgå sammen med nye og<br />
specifi kke tiltag, som bl.a. også varetager landskabelige,<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
rekreative og kulturhistoriske forhold i nationalparken.<br />
Ordningen rummer fortsat mulighed for omdrift.<br />
Hvert tiltag tildeles et vist antal point. For at<br />
opnå støtte skal landmanden (blot) opnå et bestemt<br />
antal point – men individuelt sammensat. Systemet<br />
indrettes med fl ere niveauer med graduerede krav og<br />
kompensation, herunder krav om særlig kortlægning<br />
(gennemgang) af ejendommens eksisterende miljø- og<br />
naturkvaliteter samt eff ektmålinger.<br />
Støtteordningen fi nansieres inden for Landdistriktsprogrammet<br />
2007-2013.<br />
3.5.2 Turisme<br />
Der er i pilotprojektet ikke opgjort specifi kke tal for<br />
overnatningssteder mm. indenfor hele vadehavsområdet.<br />
Der er dog tidligere og i forbindelse med pilotprojektet<br />
udarbejdet 2 rapporter, der opgør henholdsvis<br />
socioøkonomiske data i Den danske Vadehavsregion<br />
(COWI Consult 2003) og en Erhvervs- og velfærdsøkonomisk<br />
analyse af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> (NIRAS<br />
2005).<br />
I den socioøkonomiske rapport er opgjort, at turismeerhvervet<br />
(defi neret som hotel- og restaurationsbranchen)<br />
har større beskæftigelsesmæssig betydning for vadehavsregionen<br />
end for landet som helhed. Hotel- og<br />
restaurationsbranchen tegner sig for 3,3 % af beskæftigelsen<br />
i vadehavsregionen mod 2,8 % på landsplan.<br />
I 2001 havde turismeerhvervet en samlet omsætning<br />
på 1.136 mio. kr. årligt, hvilket svarer til 1,7% af den<br />
samlede omsætning i regionen. For en række lokalsamfund<br />
i vadehavsregionen, spiller turismeerhvervet<br />
imidlertid en endnu mere fremtrædende rolle, end<br />
tallene giver overordnet indtryk af. Hotel- og restaurationsbranchen<br />
fylder mere end dobbelt så meget i<br />
Blåvandshuk, Fanø, Skærbæk og Højer som for landet<br />
som helhed.<br />
Turismen har endvidere en række indirekte økonomiske<br />
og beskæftigelsesmæssige eff ekter, og turismen<br />
beregnes i vadehavsområdet til i alt 5,1 % af beskæftigelsen,<br />
hvilket er lidt større end landsgennemsnittet.<br />
I NIRAS’ samfundsøkonomiske analyse beskrives<br />
eff ekten af etablering og drift af nationalparken,<br />
45
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
46<br />
hvor den velfærdsøkonomiske analyse viser, hvordan<br />
nationalparken vil bidrage til den samlede velfærd i<br />
Danmark. Her konkluderes det, at der er en væsentlig<br />
velfærdsøkonomisk gevinst tilknyttet turismen og dermed<br />
til den regionale økonomi. Dannelse af en nationalpark<br />
i vadehavsområdet vil medvirke til en stigning<br />
i turismen i området, hvorved der også kan opstå nye<br />
arbejdspladser indenfor detailhandel samt hotel- og<br />
restaurationsbranchen og dermed også indirekte skabes<br />
øget vækst i bygge- og anlægsbranchen.<br />
Indsatsområder<br />
1. Turisme i et intakt »vadehavsmiljø«<br />
• Sikre at opfattelsen og oplevelsen af naturkvaliteterne,<br />
landskabet, de kulturelle og historiske værdier<br />
samt kunst og håndværk i Vadehavsregionen bevares<br />
og udvikles yderligere.<br />
• Der bør tilbydes en bred vifte af turisttilbud og særlige<br />
oplevelser, som vil kunne bidrage til en sæsonforlængelse.<br />
2. Turisme af høj kvalitet<br />
Forbedre kvaliteten af turismefaciliteterne og tilbudene<br />
for at imødekomme gæsternes stigende forventninger<br />
og behov ved:<br />
• At anvende de naturlige og kulturelle særpræg i regionen
• At binde turismen op på eksisterende erhverv og<br />
faciliteter og få erhvervene til at føle sig som en del<br />
af en nationalpark, samt til at bruge nationalparken<br />
som en del af den generelle markedsføring af de<br />
forskellige lokale produkter<br />
• At koordinere turismeudviklingen med hele den<br />
internationale Vadehavsregion<br />
• At tilbyde den brede vifte af tilbud og kunne bevæge<br />
sig til fods, til hest, på cykel og i kørestol.<br />
• At tilbyde et bredt udbud af varierede og »up-todate«<br />
overnatningsfaciliteter og restauranter, samt at<br />
tilbyde kulturelle og sociale begivenheder og aktiviteter<br />
inklusiv autentiske oplevelser<br />
• At udvikle en »nationalparknøgle« som certifi cering<br />
af f.eks. overnatningssteder og lokale guider.<br />
3. Nye/ændrede behov<br />
• Forbedre turismeindustriens evne til hurtigt at tilpasse<br />
sig nye markedssituationer, målgrupper og<br />
befolkningsændringer – underordnet bæredygtighed.<br />
• Udvikle og sammensætte nye turistprodukter til<br />
forskellige målgrupper.<br />
4. Infrastruktur<br />
Forbedre den off entlige og private transport til og fra,<br />
men også inden for vadehavsområdet, inklusiv reservations-<br />
og bagagesystemer for bl.a. at imødekomme<br />
udviklingen med fl ere og kortere ferier.<br />
5. Marketing<br />
Udvikle en markedsføringsstrategi for nationalparken,<br />
herunder et fælles »brand« – gennem et forbedret samarbejde<br />
mellem turismeindustrien, myndigheder og<br />
organisationer.<br />
6. Vadehavsprodukter<br />
Turisme og lokale produkter kan skabe ekstra indtjening<br />
med »vadehavsprodukter« som kvalitetsmærke<br />
med krav til f.eks. kvalitet, økologi og ægte værdier,<br />
som f.eks. kniplinger, lammekød og den eksisterende<br />
»Gourmetpris«.<br />
3.5.3 Fiskeri<br />
Erhvervsfi skeriet i den danske del af <strong>Vadehavet</strong>, som vi<br />
kender det i dag har udviklet sig siden 1968 og er i hovedsagen<br />
fi skeri på to arter, hesterejer og blåmuslinger.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Rejefi skeriet har udviklet sig fra et forsøgsfi skeri i 1968<br />
til i dag at omfatte 26 licenserede fartøjer hjemmehørende<br />
i Havneby, Esbjerg, Hvide Sande, Th orsminde<br />
og Th yborøn.<br />
Rejefi skeriet i <strong>Vadehavet</strong> er begrænset ind til »Rejelinien«<br />
som løber mellem øerne i <strong>Vadehavet</strong> fra Skallingen<br />
i nord til Sild i syd. Øst for Rejelinien må der<br />
ikke fi skes efter rejer.<br />
Fiskeri på blåmuslinger foregik fra 2. verdenskrig og op<br />
til ca. 1963 fra Højer. Fiskeriet blev drevet af mange<br />
mindre fartøjer hjemmehørende i området fra Ballum<br />
til Højer, samt af Østerskompagniet der havde 2<br />
større fartøjer inde i muslingefi skeriet. Da Rømø havn<br />
blev bygget 1964 fl yttede Østerskompagniet hertil fra<br />
Højer, men de ophørte med fi skeriet efter stormfl oden<br />
i 1976.<br />
I 1979 forsøgtes det igen at starte fi skeriet op, men<br />
der var på det tidspunkt ingen konsumegnede muslinger<br />
i <strong>Vadehavet</strong>. Først 1980/81 kom der tilstrækkelig<br />
yngel, der voksede til konsumstørrelse i 1983/84, hvorefter<br />
fartøjer fra Rømø begyndte fi skeriet. I 1985/86<br />
kom der for mange fartøjer ind i fi skeriet. Der blev<br />
et år fanget mere end 27.000 tons (offi ciel statistik i<br />
1985), og fi skeriet blev af miljø- og fi skeriministeren<br />
stoppet i 1988. Herefter blev muslingefi skeriet licenseret<br />
(alt fi skeri i <strong>Vadehavet</strong> er i dag baseret på licenser).<br />
I dag er der 5 licenser til fi skeri på muslinger hvortil<br />
der knyttes kvoter på baggrund af overvågning<br />
af muslingebestanden. Muslingefi skeriet har været<br />
meget ustadigt, da muslingepopulationen og dermed<br />
mulighed for en erhvervsmæssig udnyttelse varierer<br />
meget med muslingernes livscyklus, påvirkningerne fra<br />
omgivelserne, fangstområderne og hvordan fi skeriet<br />
tilrettelægges.<br />
Erhvervsfi skeriet i <strong>Vadehavet</strong> er reguleret af EU-bestemmelser<br />
og rammer fastlagt i Vadehavsplanen (Stadedeklarationen,<br />
1997), der er implementeret gennem<br />
»Vadehavsbekendtgørelsen« udstedt af Miljøministeriet<br />
(S&N) og bekendtgørelser fra Fødevareministeriet,<br />
som enten bestemmer kvoter, på baggrund af vurderinger<br />
af de aktuelle artsbestande, og/eller licenser. Reglerne<br />
for fi skeri inde i <strong>Vadehavet</strong> opleves undertiden<br />
for stive til at der kan laves forsøgsfi skeri med henblik<br />
på at udvikle fi skeri på andre arter på et økologisk og<br />
erhvervsmæssig økonomisk bæredygtigt grundlag.<br />
47
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
48<br />
I perioden 2000 - 2004 blev der i <strong>Vadehavet</strong>s havne<br />
landet følgende fangster fra erhvervsfi skeriet:<br />
Nation & art 2000 2001 2002 2003 2004<br />
Esbjerg Havneby Esbjerg Havneby Esbjerg Havneby Esbjerg Havneby Esbjerg Havneby<br />
Danmark Blåmusling 2771 4900 2446 243 21<br />
Hjertemusling 2089 2392 78 258 550<br />
Hesterejer 832 895 805 633 1243 1194 1376 1033 1302 1095<br />
Trugmusling 55 214 1709 566 1018<br />
I alt 5747 895 8311 633 5476 1194 2443 1033 2891 1095<br />
Udlandet Hesterejer 9 1930* 3 1032 79 2637 319 3021 46 2395<br />
Trugmuslinger 3914 746* 2267 2656 825* 5 3<br />
I alt 3923 2676 2270 1032 2735 3462 324 3021 49 2395<br />
Alle fartøjer 9670 3571 10581 1665 8211 4656 2767 4054 2940 3490<br />
Tabel 3.2 Landede fangster fra erhvervsfi skeriet i <strong>Vadehavet</strong>s havne i perioden 2000-2004. Fangsterne er angivet i tons.<br />
Kilde: Fiskeridirektoratets afregningsregister, tal markeret med * er oplyst af fi skeskipper Oluf Stenrøjl Kristensen, Rømø.<br />
Beskæftigelsen og antallet af virksomheder indenfor<br />
fi skeriet i <strong>Vadehavet</strong> og tilgrænsende erhverv er svært<br />
at gøre op præcist, men anslået ud fra tal fra Danmarks<br />
Statistik ligger det i 2004 på et niveau svarende til 100<br />
arbejdspladser i fi skeriet fordelt på ca. 20 registrerede<br />
fi skerivirksomheder og ca. 100 arbejdspladser fordelt<br />
på ca. 20 service- og forarbejdningsvirksomheder.<br />
Der er i vadehavsområdet en lang tradition for at udnytte<br />
mulighederne for fi skeri. Og der er fortsat en stor<br />
interesse for også erhvervsmæssigt at udvikle mulighederne<br />
for fi skeri i og umiddelbart uden for <strong>Vadehavet</strong>.<br />
Fiskeri er et erhverv, der kun kan overleve på en afbalanceret<br />
udnyttelse af ressourcerne, såvel de biologiske<br />
som de tekniske. Det er også et erhverv, som især inde<br />
i <strong>Vadehavet</strong> fi sker på arter, der også er fødegrundlaget<br />
for en række andre dyr. Derfor et det vigtigt, at der i<br />
udviklingen af erhvervsfi skeriet afbalanceres i forhold<br />
til dynamikken i <strong>Vadehavet</strong>s økosystem.<br />
3.5.4 Havne og industri<br />
<strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> adskiller sig fra de<br />
andre pilotprojekter ved at have Danmarks 5. største<br />
by og 2 erhvervshavne beliggende i området. Dette stiller<br />
særlige krav til projektets behandling af industriel<br />
aktivitet indenfor området. Der er et krav fra aktørerne<br />
om, at udviklingen af disse aktiviteter ikke hæmmes<br />
eller besværliggøres af projektets gennemførelse. Industriernes<br />
og havnenes konkurrenceevne er afgørende<br />
for områdets økonomi og befolkningens levestandard.<br />
- Esbjerg Havn huser aktiviteter indenfor off shore,<br />
fi skeri, passager- og godstrafi k, energiforsyning mv.<br />
- Havnen i Havneby på Rømø er væsentlig mindre,<br />
og selvom der er isværk og rederivirksomhed, er<br />
beskæftigelsen her af en begrænset størrelse i forhold<br />
til Esbjerg Havn. Havnen på Rømø har aktiviteter<br />
indenfor fi skeri og passagertrafi k.<br />
Beskæftigelse og omsætning<br />
Esbjerg huser mere end halvdelen af områdets arbejdspladser.<br />
I sektorerne industri, havn og søfart i Vadehavsregionen<br />
er der rundt regnet ansat 18.000 personer,<br />
hvilket skal ses i forhold til, at der i regionen er en<br />
samlet beskæftigelse på ca. 85.000 personer.<br />
Off shoresektoren beskæftiger alene 7-8.000 personer.<br />
Fiskeri beskæftiger ca. 450 personer. Havn og<br />
søfart beskæftiger ca. 1.000 personer. Nærings- og<br />
nydelsesindustrien beskæftiger ca. 4.000 personer. De<br />
resterende fordeler sig på træ, papir og grafi sk, kemi,<br />
olie og plastik, sten, ler og glas og møbelindustrien.<br />
Olie og gas, havn og søfart og industrien i øvrigt i<br />
Vadehavsregionen havde i 2001 en omsætning på ca.
24 mia. kr., og det må antages at denne omsætning<br />
fortsat vil stige.<br />
Konsekvenser og perspektiver<br />
For fi skeriet har der været et fald i de samlede landinger,<br />
men gennemsnitsprisen har været stigende, hvilket<br />
samlet set har givet en øget omsætning i årene frem til<br />
2002. Industrifi skeriet ugunstige udvikling de seneste<br />
år har bevirket et fald i landinger, fi skefartøjer og derved<br />
også for beskæftigelsen.<br />
Off shoresektoren er en branche i vækst og af stor betydning<br />
for regionen. Sektoren danner en kompetenceklynge,<br />
som tilsyneladende også er ved at inddrage nye<br />
brancher som f.eks. havvindmøller. Der ligger store<br />
potentielle udviklingsmuligheder, som spås at blive et<br />
stærkt kort i regionens fremtidige udvikling.<br />
En kompetence-klynge defi neres som en gruppe af<br />
virksomheder, som via deres indbyrdes relationer<br />
skaber fælles kompetencer, der gør dem i stand til at<br />
producere med relativt høje præstationer i form af<br />
indtjening, indkomst og beskæftigelse.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Foruden off shoresektoren er der udviklingsprojekter<br />
i gang indenfor reparation, renovering og ophugning<br />
af borerigge ligesom projekter omkring havvindmøller<br />
incl. fremstilling og udskibning er inde i en positiv<br />
udvikling. Meget af udstyret ude på borefelterne er ved<br />
at være over 30 år, hvilket medfører et naturligt behov<br />
for service mv. Der planlægges etableret et nyt kajafsnit<br />
i Esbjerg Havn, som skal være udgangspunkt for<br />
arbejdet med boreriggene. Arbejdet med servicering<br />
og ophugning af borerigge vil foregå i henhold til gældende<br />
miljølovgivning.<br />
Der skal sikres besejlingsforhold til områdets havne,<br />
således skal oprensning/uddybning, klapning og vedligeholdelse<br />
af sejlløbene fortsat kunne ske. <strong>Nationalpark</strong>en<br />
vil ikke indføre miljøbegrænsninger, der går ud<br />
over nationale regler og reguleringer vedrørende dette.<br />
49
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
50
3.6 Formidling<br />
3.6.1 Eksisterende formidling<br />
Vadehavsområdet rummer en hel række forskellige formidlingsfaciliteter,<br />
der bl.a. omfatter større besøgscentre<br />
og museer, naturvejledere samt ubemandede udstillinger.<br />
Nogle steder er det <strong>Vadehavet</strong>s natur, plante- og<br />
dyreliv, som er i centrum, mens udgangspunktet andre<br />
steder er menneskets livsvilkår i marsken.<br />
Der er i området 11 forskellige aktører, som beskæftiger<br />
sig med forskellige former for naturvejledning,<br />
og den samlede indsats svarer til omkring 23 årsværk<br />
og 10 formidlere af egnens kulturhistorie. Hertil kommer<br />
indsatsen fra forskellige foreninger (især Dansk<br />
Ornitologisk Forening og Danmarks Naturfredningsforening)<br />
og enkeltpersoner, der på ulønnet basis<br />
arrangerer ture. Der er et meget bredt udbud af arrangementer:<br />
fra Stæreovernatnings arrangementer med<br />
fl ere hundrede deltagere i busser og sælsafari med båd<br />
i <strong>Vadehavet</strong> over dragebygning, fugleture eller vandreture<br />
på den ved ebbe tørlagte havbund til naturskoleaktiviteter<br />
med skoleklasser.<br />
Antallet af deltagere i arrangementer med naturvejledere<br />
i vadehavsområdet har de seneste år ligget ret stabilt<br />
omkring 50.000 pr. år, men er efter tilkomsten af en<br />
ny aktør i 2004 steget brat. Fordelingen af brugerne<br />
var i 2004 således:<br />
• Blåvand Naturcenter 4.900<br />
• Myrthuegård 12.000<br />
• Esbjerg kommunes skoletjeneste 14.000<br />
• Fanø 3.500<br />
• Vadehavscentret 11.000<br />
• Tønnisgård Naturcenter 8.700<br />
• Dansk Natursafari 30.000<br />
• Højer Mølle- og Marskmuseum 1.300<br />
• Sønderjyllands Amt 140<br />
• Tøndermarskens Naturcenter – Skov- og Naturstyrelsen,<br />
Lindet Statsskovdistrikt 2.000<br />
• Skov- og Naturstyrelsen, Oxbøl Statsskovdistrikt<br />
1200<br />
Alt i alt giver det lige knap 90.000 brugere i 2004!<br />
Hertil kommer deltagere i foreningsarrangementer. Så<br />
et realistisk bud på det samlede antal brugere af naturvejledning<br />
i vadehavsområdet i 2004 ligger nok et sted<br />
mellem 80.000 og 90.000.<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Turistgruppen Vestjylland har desuden igangsat et<br />
fugleformidlingsprojekt med udenlandske turister<br />
som målgruppe. Dette projekt blev igangsat i januar<br />
2004 med folk fra Det Trilaterale Vadehavssamarbejde,<br />
Ringkøbing, Ribe og Sønderjyllands amter, blandt<br />
andet med støtte fra DOF. Formålet er at tiltrække<br />
natur- og fugleinteresserede turister fra bl.a. England,<br />
Tyskland og Sverige<br />
Den mere »stationære« del af formidlingen spænder<br />
som nævnt bredt. Fra større museer med omfattende<br />
udstillinger til små steder, der kun formidler et enkelt<br />
emne. Antallet af årlige besøg på de naturudstillinger,<br />
hvor der tages entre, er 180 – 210.000. Fordelt med:<br />
• Fiskeri- og Søfartsmuseet 150-170.000<br />
• Vadehavscentret 19.000<br />
• Tønnisgård Naturcenter 9.500<br />
• Marsk- og Vadehavsudstilling, Skov- og Naturstyrelsen<br />
30.000<br />
Hertil skal lægges et væsentlig antal besøgende på de<br />
mindre gratis udstillinger, der også fi ndes fl ere steder<br />
i området. F.eks. også de kulturhistoriske museer i<br />
Varde, Esbjerg, Ribe og Tønder har vadehavsområdets<br />
historie som en del af deres formidling.<br />
Endelig er der mange steder rundt omkring i området<br />
opstillet tavler med informationer om naturen i <strong>Vadehavet</strong>,<br />
reservatbestemmelser osv. I øjeblikket arbejder<br />
myndighederne i området på et forslag til standardisering<br />
af disse tavler, således at de får et ensartet udseende.<br />
Der fi ndes desuden en række foldere og kort over<br />
udfl ugtsområder og vandre- og cykelmuligheder i området.<br />
3.6.2 Den fremtidige formidling<br />
<strong>Vadehavet</strong> er et af Europas vigtigste naturområder,<br />
særlig for fugle. Fuglene er derfor et vigtigt element<br />
i det »brand«, som kan markedsføre en nationalpark,<br />
hvor samspillet mellem natur og mennesker i marsken<br />
er et bærende element.<br />
Besøgende i en nationalpark vil have forventninger om<br />
et bredt udbud af formidlingsaktiviteter af høj kvalitet<br />
51
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
52<br />
og om en nem og samlet adgang til disse. For at sikre<br />
en udvikling i retningen af »helhed i formidlingen af<br />
Vadehavsregionen« er det vigtigt, at der etableres en<br />
koordineret formidling af hele vadehavsregionen både<br />
indenfor den direkte som den indirekte formidling.<br />
Den indirekte formidling begynder allerede ved en<br />
præsentation af området gennem en markedsføring,<br />
der skal planlægges og gennemføres i et tæt samarbejde<br />
mellem nationalparkens turistsektor og formidlingsorganisation.<br />
Den fortsættes i form af udstillinger, formidlingscentre,<br />
informationstavler, skiltning og tilbud<br />
til besøgende om aktiviteter på egen hånd.<br />
Den direkte formidling i form af formidlingsaktiviteter,<br />
guidede af natur- og kulturvejledere der er knyttet<br />
til nationalparken. Det er vigtigt at der i organisationen<br />
og planlægningen af den direkte formidling tages<br />
højde for det brede spektrum der er af muligheder og<br />
besøgende personer og grupper og deres ønsker og<br />
forventninger til et besøg i en nationalpark. En særlig<br />
vigtig målgruppe vil være områdets børn og skoleelever.<br />
Grundlaget herfor vil være at der formuleres en<br />
fælles formidlingsstrategi og et forpligtende samarbejde<br />
mellem interessenterne i regionens formidling af natur<br />
og kultur.
Koordinering og strukturering af formidlingen i en<br />
eventuel <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> kan bygge på følgende<br />
ideer og principper:<br />
• I en nationalpark vil formidlingen af områdets<br />
natur- og kulturværdier samt liv have en central<br />
placering, og det vil være vigtigt at <strong>Nationalpark</strong>administrationen<br />
gennem en høj prioritering sikrer en<br />
eff ektiv organisering af området.<br />
• Etablering af et »<strong>Vadehavet</strong>s Natur- & Kulturformidlingsudvalg«<br />
til at sikre sammenhæng i formidlingen<br />
og en dynamisk udvikling af formidlingen.<br />
Udvalget skal bestå af repræsentanter for formidlingsinstitutionerne<br />
i området<br />
• Etablering af en koordinerende funktion der har ansvaret<br />
for gennemførelsen af formidlingsopgaverne i<br />
tilknytning til nationalparken. Dette må ske med respekt<br />
for de enkelte formidlingsinstitutioners arbejde<br />
og formål. Det omfatter blandt andet koordinering<br />
og udvikling af formidlingstilbuddene, fremme af<br />
samarbejdet mellem de tilknyttede formidlingsinstitutioner<br />
og personer samt opbygning og udvikling<br />
af formidlingens internetfl ade. En koordinerende<br />
formidlingsfunktion vil desuden kunne påtage sig en<br />
række opgaver, bl.a. i forbindelse med de studiegrupper,<br />
der henvender sig til en nationalparken for at<br />
høre om parken og se denne.<br />
• Tæt samarbejde mellem nationalparkens formidlingsorganisation<br />
og turistbranchen omkring markedsføring,<br />
produktudvikling og målretning af muligheder.<br />
• Oprettelsen af et privat/off entligt driftsselskab der<br />
over tid kan stå for gennemførelsen af formidlingsaktiviteter<br />
i nationalparken.<br />
• Organiseringen og udviklingen af samarbejdet omkring<br />
formidlingen af Vadehavsområdet kan bygges<br />
op omkring en række faglige og organisatoriske samarbejdsprojekter.<br />
• En mærkningsordning med en række kriterier, som<br />
tilknyttede institutioner skal opfylde for at »komme<br />
under <strong>Nationalpark</strong>-vingerne«.<br />
• Udover de »professionelle« formidlingscentre, museer<br />
og naturvejledere er der i området en række<br />
lokale fortællere, som kan tilføre formidlingen en høj<br />
kvalitet med den specielle vinkel de bruger i deres<br />
formidling<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
Formidlingen i en eventuel nationalpark skal være<br />
helhedsorienteret, derfor skal der ske en integrering af<br />
friluftsliv, natur og kultur i formidlingen. Inddragelse<br />
af de forskellige erhverv i formidlingen.<br />
Samspillet mellem mennesket og naturen i vadehavsområdet<br />
har gennem tiden været en afgørende<br />
faktor i områdets udvikling. Derfor er det et vigtigt<br />
element at erhvervene integreres i den samlede formidling<br />
af nationalparken.<br />
Fordelene ved samarbejde og koordinering af formidlingsaktiviteterne<br />
er store. Etablering af en nationalpark<br />
kan være chancen og muligheden for at etablere<br />
et forbedret samarbejde samt opbygge en organisering<br />
og struktur, hvor også de nye kommuner vil kunne få<br />
en vigtig rolle.<br />
3.6.3 En samlet formidlingsplan for <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong><br />
Yderligere analyser og planlægningsarbejde er nødvendigt:<br />
Der bør udarbejdes en samlet formidlingsplan<br />
for hele <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>. Planen kan som<br />
udgangspunkt rumme en beskrivelse af de overordnede<br />
rammer for formidlingen. Den bør afspejle defi nitionen<br />
af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>, hvor alle centrale elementer<br />
(naturtyper, kulturmiljøer osv.) kan formidles.<br />
Der bør være tilbud til alle målgrupper og muligheder<br />
for at opholde sig i området og opleve nye tilbud over<br />
fl ere dage. Alle formidlingsaktører skal kunne identifi -<br />
cere sig med formidlingsplanen.<br />
53
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
54
3.7 Forvaltningsmodeller<br />
Som en konsekvens af, at styregruppen har arbejdet<br />
med to mulige afgrænsninger af en nationalpark,<br />
foreslås også to forskellige forvaltningsmodeller.<br />
Forvaltningsmodel 1 vedrører mindretallets indstilling<br />
og forvaltningsmodel 2 vedrører fl ertallets indstilling.<br />
Den grundlæggende forskel består i:<br />
• At Model 1 primært omfatter en formidlings- og servicefunktion<br />
– samt et rådgivende organ i forhold de<br />
statslige myndigheder, og opgaven i samarbejde med<br />
de øvrige myndigheder at udarbejde en forvaltningsplan.<br />
• At Model 2 desuden omfatter en overdragelse af<br />
ansvaret for f.eks. Natura 2000-planlægningen fra<br />
staten til nationalparken. <strong>Nationalpark</strong>ens organer<br />
skal derfor opbygges, så det er muligt at overdrage en<br />
egentlig myndighedkompetence mv. (se nedenfor).<br />
Model 1<br />
<strong>Nationalpark</strong>organisationen bør tillægges følgende<br />
opgaver:<br />
3.7.1 Formidlings- og servicefunktioner - model 1<br />
• Samarbejde med private og off entlige partnere om<br />
den overordnede markedsføring af området som<br />
turistmål – samt<br />
• Koordinere formidling og naturvejledning; herunder<br />
forvalte udstillingsbygninger, skiltning m.v. og sikre<br />
at information og formidling er af ensartet og høj<br />
kvalitet - med udgangspunkt i fælles krav og standarder.<br />
3.7.2 Øvrige opgaver – model 1<br />
• Deltagelse i udarbejdelse af en forvaltningsplan for<br />
nationalparken:<br />
- som bidrager til den statslige opgave om en samlet<br />
planlægning for de berørte Natura 2000-områder<br />
inden for og uden for nationalparken.<br />
- som bidrager til kommunernes administration af<br />
nationalparken og de tilstødende Natura 2000-områder.<br />
Forvaltningsplanen skal udarbejdes i samarbejde med<br />
de relevante myndigheder (de fi re kommuner, regionen<br />
og staten) og sikre, at der sker en ensartet forvaltning<br />
og administration blandt de ansvarlige myndigheder<br />
for området. Forvaltningsplanen skal indarbejde den<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
planlægning, der skal fi nde sted efter Miljømålsloven<br />
og Den trilaterale Vadehavsplan og skal revideres løbende.<br />
Planen skal desuden danne grundlag for en<br />
forenkling og modernisering af fredningerne efter<br />
Naturbeskyttelsesloven i området, for den rekreative<br />
udnyttelse og formidlingen – samt naturovervågningen.<br />
Forvaltningsplanen skal godkendes af den ansvarlige<br />
minister.<br />
• Høringspartner for Fødevareministeriet om iværksættelse<br />
af særlige støtteordninger inden for landdistriksprogrammet<br />
2007-2013 - især på øerne.<br />
• Samarbejde i udarbejdelse af driftsplaner for off entligt<br />
ejede arealer, større off entlige anlægsarbejder og<br />
gennemførelse af naturgenopretningsprojekter.<br />
• Indgå i den danske del af Det Trilaterale Vadehavssamarbejde.<br />
• Desuden kan det overvejes at overføre hele eller dele<br />
af den eksisterende myndighedskompetence på en<br />
række områder til nationalparkbestyrelsen. Hertil<br />
kræves, at nationalparkbestyrelsen i givet fald har et<br />
demokratisk ophæng samt at nationalparkadministrationen<br />
får opbygget en tilstrækkelig administrativ<br />
og faglig kompetence. Det mest oplagte vil være at se<br />
på administrationen af bekendtgørelse om fredning<br />
og vildtreservat i <strong>Vadehavet</strong> samt de særlige fi skerireguleringer<br />
i <strong>Vadehavet</strong>.<br />
3.7.3 Organisation – model 1<br />
En organisationsmodel for en nationalpark bør ikke<br />
være fastlåst fra begyndelsen, men være en dynamisk<br />
organisation, der kan udvikle sig efter de skiftende<br />
krav, som omverdenen stiller.<br />
<strong>Nationalpark</strong>bestyrelse<br />
Bestyrelsen er det øverste organ, hvor principielle<br />
(politiske) og overordnede beslutninger træff es inden<br />
for organisationens kompetenceområde. Bestyrelsen<br />
bør være forholdsvis lille og bestå af repræsentanter for<br />
områdets myndigheder, således at der er en betydelig<br />
repræsentation fra Fanø Kommune, der repræsenterer<br />
langt størsteparten af beboerne i området. Desuden<br />
kan der tænkes repræsentation valgt direkte fra de lokale<br />
råd – for eksempel én fra hver af de tre beboede<br />
øer i nationalparken.<br />
55
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
56<br />
<strong>Nationalpark</strong>rådet<br />
For så vidt angår »Øvrige opgaver« rådgiver et nationalparkråd<br />
de øvrige myndigheder. <strong>Nationalpark</strong>rådets<br />
opgaver er således af rådgivende karakter. Både ved at<br />
rådgive myndighederne i form af en særlig høringsret<br />
(før eventuelle off entlige høringsfaser) om spørgsmål<br />
af betydning for nationalparken samt ved at deltage<br />
i samarbejde med de relevante myndigheder og om<br />
udarbejdelse af forvaltningsplaner. Desuden rådgiver<br />
rådet i forbindelse med opgaver inden for selskabets<br />
aktiviteter.<br />
Rådet skal repræsentere de væsentligste interesser i<br />
området for at sikre at et så bredt udsnit af borgersynspunkter<br />
bliver hørt. Rådet bør primært bestå af repræsentanter<br />
fra:<br />
- Myndigheder<br />
- Erhvervslivet<br />
- Organisationer<br />
- Samt borgere direkte valgt af de lokale forsamlinger.<br />
Rådet erstatter Det Rådgivende Udvalg for <strong>Vadehavet</strong>.<br />
Lokale råd<br />
For at sikre den fortsatte opbakning i området afholdes<br />
en række årlige kontaktmøder med forskellige former<br />
for åbne borgerforsamlinger knyttet til geografi ske<br />
lokalområder (ikke interesse-organisationer). Som<br />
udgangspunkt nedsættes fi re lokalråd, for eksempel<br />
svarende til de områder, der har dannet basis for arbejdsgrupperne.<br />
Lokalrådene skal:<br />
• Formulere ønsker og idéer til udvikling af <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>.<br />
• Være forbindelsesled mellem lokalområderne og<br />
nationalparkrådet.<br />
I disse åbne forsamlinger vælges direkte repræsentanter<br />
til nationalparkrådet. <strong>Nationalpark</strong>sekretariatet yder<br />
den nødvendige betjening.<br />
Sekretariat<br />
Der oprettes et sekretariat med direkte reference til<br />
formanden for rådet. Sekretariatet skal betjene nationalparkråd<br />
og de lokale råd. En væsentlig del af<br />
sekretariatsfunktionen og andre administrative opgaver<br />
vedr. nationalparken bør søges placeret på Fanø.
Økonomi<br />
Det forudsættes, at der i en kommende nationalparklovgivning<br />
sikres fi nansiering af nationalparkadministrationen.<br />
Ved konkrete initiativer forudsættes også<br />
den nødvendige velvilje hos statslige og kommunale<br />
myndigheder for tilskud samt, at det vil være muligt<br />
for nationalparkadministrationen i vid udstrækning at<br />
indgå i off entlige-private-partnerskaber, særligt i forbindelse<br />
med formidling og markedsføring.<br />
Model 2<br />
Den selvstændige nationalparkmyndighed bør tillægges<br />
følgende opgaver:<br />
3.7.4 Udarbejdelse af en forvaltningsplan – model 2<br />
Grundlaget for forvaltningen af en nationalpark er<br />
udarbejdelse af en forvaltningsplan, som danner rammen<br />
for al anden planlægning og administration inden<br />
for nationalparken. Den skal udarbejdes for en 6-årig<br />
periode af nationalparkbestyrelsen i dialog med de<br />
relevante myndigheder (de fi re kommuner, regionen<br />
og staten) og sikre, at der sker en ensartet forvaltning<br />
og administration blandt de ansvarlige myndigheder<br />
for området.<br />
Da forslaget omfatter hele Natura 2000-området<br />
vil forslaget om overførelse af ansvaret for Natura<br />
2000-planlægningen derfor også gælde for hele området,<br />
også de inddigede landbrugsområder, hvor de<br />
potentielle konfl ikter mellem benyttelse og beskyttelse<br />
er størst. Hvis man fravalgte at inddrage disse områder<br />
i en nationalpark, skal der alligevel gennemføres en<br />
Natura 2000-indsatsplanlægning dér – blot ikke af<br />
nationalparkmyndighederne men af staten.<br />
3.7.5 Øvrige opgaver – model 2<br />
• Høringspartner for Fødevareministeriet om iværksættelse<br />
af særlige støtteordninger inden for landdistriksprogrammet<br />
2007-2013 - især på øerne.<br />
• Samarbejde i udarbejdelse af driftsplaner for off entligt<br />
ejede arealer, større off entlige anlægsarbejder og<br />
gennemførelse af naturgenopretningsprojekter i området.<br />
• Indgå i monitering og forskningssamarbejder – og<br />
dermed deltage i etablering af et videnskraftcenter<br />
om særlige vadehavsforhold.<br />
• Forvalte økonomisk støtte til naturgenopretningsprojekter,<br />
kulturhistoriske projekter samt formidling<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
og markedsføring af området gennem en selvstændig<br />
økonomi.<br />
• Varetage den danske del af Det Trilaterale Vadehavssamarbejde.<br />
Desuden kan det overvejes at overføre hele eller dele af<br />
den eksisterende myndighedskompetence på en række<br />
områder til nationalparkbestyrelsen. Hertil kræves, at<br />
nationalparkbestyrelsen i givet fald har et demokratisk<br />
ophæng samt at nationalparkadministrationen får<br />
op bygget en tilstrækkelig administrativ og faglig kompetence.<br />
Områder, hvor det på sigt kunne overvejes at overføre<br />
kompetence:<br />
• Administration af Bekendtgørelse om fredning og<br />
vildtreservat i <strong>Vadehavet</strong>,<br />
• Særlige fi skerireguleringer i <strong>Vadehavet</strong><br />
• De lokale kompetencer i henhold til Lov om beskyttelse<br />
af de ydre Koge i Tøndermarsken ( hvis dette<br />
område bliver omfattet af nationalparken).<br />
• Opgaver vedrørende bygningsfredning i området.<br />
3.7.6 Regelforenkling – model 2<br />
Det bør overvejes om forvaltningsplanen kan få en<br />
særlig status, der medvirker til en mere smidig administration<br />
af reglerne i området. For eksempel ved, at der<br />
i forvaltningsplanen fastsættes nogle klare kriterier for<br />
på hvilke områder, der kan gives dispensationer fra de<br />
eksisterende regler, eller ved at der for eksempel fastsættes<br />
et niveau for hvor mange tilladelser af en given<br />
art, der kan gives. De relevante myndigheder bør så<br />
lettere og hurtigere kunne håndtere ønsker fra borgere<br />
og erhvervsliv i området.<br />
En nationalparkstatus giver desuden visse muligheder<br />
for sammenskrivning af de eksisterende regelsæt.<br />
Hidtidige bestræbelser – blandt andet i Lauritsen-udvalget<br />
– på regelforenkling i området er ofte strandet<br />
på, at de forskellige regelsæt har ophæng i vidt forskellig<br />
lovgivning, og at det ikke var muligt at forenkle<br />
regelsættene uden omfattende ændringer af den<br />
nationale lovgivning. I forbindelse med etablering af<br />
nationalparker i Danmark bliver der en oplagt mulighed<br />
for at få samlet en række bestemmelser i en særlig<br />
nationalparklovgivning, og dermed en mulighed for at<br />
skabe et mere overskueligt regelsæt.<br />
57
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
58<br />
3.7.7 Organisation – model 2<br />
<strong>Nationalpark</strong>bestyrelsen<br />
Bestyrelsen er det øverste organ, hvor principielle (politiske)<br />
og overordnede beslutninger træff es inden for<br />
organisationens kompetenceområde. Bestyrelsen består<br />
af repræsentanter for områdets myndigheder (kommuner,<br />
staten og regionen (såfremt denne får en rolle<br />
i forhold til de koordinerende planlægningsmæssige<br />
opgaver)) samt formanden for nationalparkrådet og<br />
eventuelt repræsentanter valgt direkte fra de lokale råd.<br />
Den er så tilpas begrænset i antal, at den kan fungere<br />
og træff e beslutninger. I konstruktionen skal der sikres<br />
en bred legitimitet og demokratisk kontrol, såfremt<br />
nationalparkbestyrelsen tillægges egentlige administrative<br />
myndighedsopgaver.<br />
<strong>Nationalpark</strong>rådet<br />
For så vidt angår »Øvrige opgaver« varetager et nationalparkråd<br />
disse opgaver i forhold til øvrige myndigheder.<br />
<strong>Nationalpark</strong>rådets opgaver er af rådgivende karakter.<br />
Både ved at rådgive myndighederne i form af en<br />
særlig høringsret (før eventuelle off entlige høringsfaser)<br />
om spørgsmål af betydning for nationalparken samt<br />
ved at deltage i samarbejde med de relevante myndigheder<br />
om udarbejdelse af forvaltningsplaner.<br />
Rådet skal repræsentere de væsentligste interesser i<br />
området for at sikre, at et så bredt udsnit af borgersynspunkter<br />
bliver hørt. Rådet bør primært bestå af<br />
repræsentanter fra:<br />
- Myndigheder<br />
- Erhvervslivet<br />
- Organisationer<br />
- Samt borgere direkte valgt af de lokale forsamlinger.<br />
Rådet erstatter Det Rådgivende Udvalg for <strong>Vadehavet</strong><br />
samt det Det Rådgivende Udvalg for Tøndermarsken.<br />
I Model 2 vælges en uafhængig formand for rådet.<br />
Formanden bliver medlem af bestyrelsensammen med<br />
en eller fl ere repræsentanter, valgt af de lokale råd.<br />
Lokale råd<br />
For at sikre den fortsatte opbakning i området afholdes<br />
en række årlige kontaktmøder med forskellige former<br />
for åbne borgerforsamlinger knyttet til geografi ske<br />
lokalområder (ikke interesse-organisationer). Som<br />
udgangspunkt nedsættes fi re lokalråd, for eksempel<br />
svarende til de områder, der har dannet basis for arbejdsgrupperne.<br />
Lokalrådene skal:<br />
• Formulere ønsker og idéer til udvikling af <strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Vadehavet</strong>.<br />
• Være forbindelsesled mellem lokalområderne og<br />
nationalparkrådet.<br />
• Være høringspartner i forbindelse med udarbejdelse<br />
af forvaltningsplanerne for nationalparken.<br />
Lokalrådene vælger direkte repræsentanter til nationalparkrådet,<br />
og nationalparksekretariatet yder den<br />
nødvendige betjening.<br />
Sekretariat<br />
Sekretariatet skal betjene bestyrelse, nationalparkråd og<br />
de lokale råd.<br />
Økonomi<br />
Det forudsættes, at der i en kommende nationalparklovgivning<br />
sikres fi nansiering af nationalparkadministrationen.<br />
Ved konkrete initiativer forudsættes også<br />
den nødvendige velvilje hos statslige og kommunale<br />
myndigheder for tilskud, samt at det vil være muligt<br />
for nationalparkadministrationen i vid udstrækning at<br />
indgå i off entlige-private-partnerskaber, særligt i forbindelse<br />
med formidling og markedsføring.
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
59
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
60
3.8 Landdistriktsudvikling<br />
3.8.1 Befolkningens fordeling i by og på land<br />
Befolkningen, der er bosat i henholdsvis byområder<br />
og landdistrikter i Vadehavsregionen, udgør i dag<br />
henholdsvis 85 % og 15 % - med markante forskelle<br />
mellem de enkelte kommuner. Mens fordelingen af<br />
indbyggere i byområder og landdistrikter i Vadehavsregionen<br />
svarer til resten af landet, er befolkningspresset<br />
på naturen umiddelbart mindre i Vadehavsregionen,<br />
idet befolkningstætheden er ca. 1/3 lavere i Vadehavsregionen<br />
end på landsplan.<br />
Befolkningstallet har været stigende i regionen gennem<br />
de seneste 20 år - gennemsnitlig på 3,7% (Danmark<br />
som helhed 5,1%).<br />
Stigningen i Vadehavsregionen er primært sket i kommuner<br />
med byer på mellem 1000 og 5000 indbyggere<br />
(8,0%) - d.v.s. Varde, Ribe og Tønder kommuner og<br />
Fanø Kommune – men også i bysamfund på mere end<br />
500-1000 indbyggere (4,8%). Aff olkningen (5,5%) er<br />
fortrinsvis sket i de egentlige landdistrikter.<br />
Da befolkningstallet forventes at falde de kommende<br />
25-30 år, kan man ud fra disse tal forvente, at også de<br />
små landsbyer vil blive ramt hårdt af aff olkning.<br />
3.8.2 Udviklingsstrategier<br />
For Vadehavsregionen er det vigtig for en bæredygtig<br />
udvikling, at landsbysamfundene og landdistrikterne<br />
forbliver eller gøres attraktive med henblik på at fastholde<br />
den eksisterende befolkning og fremme tilfl ytningen<br />
til regionen gennem en aktiv erhvervspolitik.<br />
Der skal arbejdes med at udnytte de særlige kvaliteter,<br />
der fi ndes i landdistrikterne mht. bosætningsmuligheder,<br />
landsbymiljøet og naturværdierne - kombineret<br />
med at skabe bedre muligheder for lokal erhvervsudvikling<br />
og beskæftigelse. Desuden skal indsatsen bl.a.<br />
omfatte serviceudbuddet og tilbuddet af kulturelle aktiviteter<br />
og fritidsaktiviteter. Denne udvikling kommer<br />
kun i stand, hvis der tænkes i helheder, der sikrer, at de<br />
forskellige enkeltinitiativer er led i en samlet strategi,<br />
som tilsammen er med til at skabe gode rammevilkår.<br />
I denne proces vil det være af væsentlig betydning, at<br />
der er en stor lokal involvering i idé- og beslutningsfaserne.<br />
Med en bottom-up tilgang og lokale aktivitetsgrupper<br />
skabes lokalt ejerskab til en lokal udvik-<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
lingsstrategi og selve landdistriktsindsatsen. Et andet<br />
væsentligt element er de afl edte eff ekter af de enkelte<br />
initiativer.<br />
Som led i gennemførelsen af initiativerne er det væsentligt<br />
at forholde sig til de kommende regionale<br />
vækstfora og andre relevante enheder.<br />
Der kan umiddelbart peges på tre mulige strategier<br />
for udvikling i landdistrikterne og de mindre byer på<br />
landet:<br />
1. at bekymre sig mindre om den eventuelle aff olkning<br />
af landdistrikterne og de mindre byer, idet<br />
den mindre befolkning alt andet lige må tænkes at<br />
udøve et mindre pres på naturressourcerne,<br />
2. at forsøge at udnytte landdistrikterne som bosætningsområder<br />
fortrinsvist for mennesker, der<br />
arbejder i byområderne, og acceptere den øgede<br />
miljø- og trafi kbelastning på landet til gengæld for<br />
en reduceret belastning i byerne,<br />
3. at forsøge at skabe mere ’bæredygtige’ lokalsamfund<br />
som både indeholder attraktive boliger, arbejdspladser<br />
og rekreative muligheder.<br />
3.8.3 Landdistriktsprogrammet 2007-2013<br />
De traditionelle erhverv – især landbruget - har traditionelt<br />
været kulturbærere og igangsætter af nye initiativer<br />
i landdistrikterne. EU’s fælles landbrugspolitik<br />
lægger nu op til, at denne rolle fremover sættes ind i<br />
nye sammenhænge, som kombinerer bæredygtighed og<br />
naturhensyn med nye indtjeningsmuligheder, der kan<br />
styrke sektorernes nytænkning og vækst i landdistrikterne<br />
gennem samarbejde i hele fødevaresektoren. Hertil<br />
kommer, at bl.a. landbruget skal bidrage til en aktiv<br />
erhvervsudvikling i et udviklende samspil med andre<br />
erhvervsgrene og vidensinstitutioner med henblik på at<br />
fi nde nye perspektivrige produkter, anvendelse af nye<br />
teknologier og nye produktionsmåder.<br />
Derfor sigter man ved udformningen af foranstaltningerne<br />
under det nye landdistriktsprogram, at der<br />
tages højde for strukturudviklingen, den nuværende<br />
erhvervsstruktur og dens konsekvenser for erhvervsmulighederne<br />
på landet, herunder ikke mindst behov for<br />
at udvikle nye støtteordninger, der tager hensyn til<br />
forholdene i udkantsområderne - som Vadehavsregionen<br />
– men også virker aktiverende på bl.a. landbrugets<br />
61
3 Status og udviklingsmuligheder<br />
62<br />
fortsatte drift. Dette ville også gavne beskæftigelsen i<br />
følgeerhvervene. Desuden forventes omlægningen (afkoblingen)<br />
af landbrugsstøtten at slå kraftigt igennem i<br />
Vadehavsregionen, da det antagelig vil medføre et fald i<br />
antallet af kvægbesætninger.<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>et skal ses som et udviklingsprojekt i stil<br />
med landdistriktsprogrammet. Hvor sidstnævnte<br />
støtter erhvervsudvikling, miljø, natur, landskab, livskvalitet<br />
og lokalt engagement rækker pilotprojektet<br />
længere og behandler desuden om styrkelse af friluftsliv,<br />
formidling og kulturhistoriske værdier. Idet både<br />
landdistriktsprogrammet og pilotprojektet arbejder i<br />
samme retning med styrkelse af naturen og udvikling<br />
af området, vil det være af afgørende betydning, at de<br />
kommende nationalparker inddrages i landdistriktsprogrammet.<br />
3.8.4 Indsatsområder<br />
1. Øge den lokale beskæftigelse<br />
Befolkningen i landdistrikterne arbejder i stigende grad<br />
i byområderne, hvilket medfører en stigende pendling.<br />
Det er målet, at alle områder i nationalparken skal<br />
være attraktive, således at både befolkning og økonomisk<br />
aktivitet er geografi sk spredt.<br />
Gennem etablering af nye arbejdspladser, fj ernarbejdspladser,<br />
arbejdsfællesskaber m.v. skal antallet af<br />
arbejdspladser i landdistrikterne forøges.<br />
2. Etablere lokale partnerskaber<br />
Erhvervsliv, myndigheder, foreningslivet og befolkning<br />
skal have mulighed for med støtte at samarbejde strategisk<br />
og systematisk med udviklingen af deres lokalområde.<br />
Modellen kendes fra Leader-samarbejdet og<br />
regionale vækstsamarbejder.
3. Skabe attraktive boligtilbud<br />
Gennem støtte til projekter, der har det formål at skabe<br />
attraktive boformer som f.eks. økologiske landsbyer,<br />
bofællesskaber, anvendelse af nedlagte landbrugsbygninger<br />
til nye formål, vil det være muligt at understøtte<br />
fornyelsen af landsbyerne i landdistrikterne.<br />
4. Styrke kultur- og fritidslivet<br />
Foreningslivet er en vigtig bidragyder til nærdemokratiet.<br />
I store kommuner kan landdistrikter med et<br />
attraktivt og veludbygget kultur- og fritidsliv fastholde<br />
befolkningen, eventuelt trække nye til, men organisering<br />
i et stærkt foreningsliv vil også kunne skabe<br />
adgang til indfl ydelse på beslutninger af betydning for<br />
lokalområdet.<br />
5. Understøtte innovation og samarbejde<br />
<strong>Nationalpark</strong>en skal understøtte samarbejdsprojekter<br />
inden for erhvervslivet mellem primærleddet og forarbejdningsleddet<br />
samt eksempelvis brancheorganisationer<br />
eller forskningsinstitutioner med henblik på<br />
at udvikle nye produkter, processer og teknologier i<br />
jordbrugs-, fi skeri- og fødevaresektoren.<br />
6. Kanalisering af støttemidler til et aktivt erhvervsliv<br />
Det er vigtigt, at den udviklingsstøtte, der tilføres<br />
erhvervene, er med til at genere en ny aktivitet i landdistrikterne<br />
(landbrug, fi skeri samt håndværk og industri).<br />
F. eks. forventes omlægningen af landbrugsstøtten<br />
at slå kraftigt igennem i Vadehavsregionen. Det er derfor<br />
af afgørende betydning, at der sikres støttemidler<br />
til et aktivt landbrug, hvor det bl.a. er rentabelt både<br />
at have får og kødkvæg på græs - men også tilgodese<br />
mulighederne for at dyrke jorden i omdrift.<br />
7. Markedsføring og salg af lokale produkter<br />
<strong>Nationalpark</strong>en skal medvirke til at der sker en koordineret<br />
markedsføring og branding af produkter fra<br />
Vadehavsområdet. Lokalt produceret og bearbejdede<br />
fødevarer skal markedsføres og sælges, som de unikke<br />
produkter de er! Oprettelsen af et fælles markedsførings-<br />
og afsætningsled vil være første skridt på vejen.<br />
8. Mærkningsordninger som kvalitetssikring<br />
Fødevarekvaliteten kan forbedres ved hjælp af en række<br />
af de allerede præsenterede foranstaltninger relateret til<br />
produktionen. Forordningen giver herudover mulighed<br />
Status og udviklingsmuligheder 3<br />
for at støtte deltagelse i kvalitetsmærkningsordninger<br />
og information om og markedsføring af produkterne<br />
under disse ordninger. Mærkningsordninger kan f.eks.<br />
etableres af sammenslutninger af producenter af lokale<br />
særegne produkter, hvorefter markedsføringen og information<br />
om disse produkter kan støttes.<br />
9. Særlige bidrag til styrkelse af landdistrikterne på<br />
vadehavsøerne<br />
Man bør udarbejde planer og tage initiativer, der kan<br />
fremme en positiv udvikling ved at give erhvervsaktiviteter<br />
privilegier (lempelse af visse regler) under hensyntagen<br />
til - og med respekt for – de naturmæssige og<br />
kulturelle værdier i områderne.<br />
10. Støtte til bevarelse af egnskarakteristisk byggestil<br />
Udbredelse af kendskabet til og bevarelsen af områdets<br />
særlige kulturtræk skal føre til at sikre den karakteristiske<br />
byggestil. Det vil derfor være formålstjenligt at der<br />
gives mulighed for støtte til såvel rådgivning som til<br />
egentlige bevaringsforanstaltninger over for bygninger i<br />
nationalparken, som repræsenterer Vadehavsregionens<br />
særlige bygningstræk og –stil.<br />
63
4 <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
64<br />
4. <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
4.1 Opgaveformulering<br />
Igangsættelsesbrevet<br />
Med »Igangsættelsesbrevet« af 26. februar 2004 igangsatte<br />
miljøminister Hans Christian Schmidt pilotprojektet.<br />
Brevet blev sendt til Sønderjyllands og Ribe<br />
Amter samt de 11 vadehavskommuner, som havde<br />
underskrevet interessetilkendegivelsen. Igangsættelsesbrevet<br />
skitserer:<br />
Det er formålet med pilotprojektet, på baggrund af<br />
undersøgelser og lokal debat, at udarbejde en vision<br />
med plan for afgrænsning og indhold af en nationalpark<br />
for <strong>Vadehavet</strong>.<br />
Der lægges vægt på, at pilotprojekterne peger på løsninger,<br />
der afgørende styrker naturen og dens muligheder<br />
for udvikling, som styrker varetagelsen af de kulturhistoriske<br />
interesser, og som fremmer befolkningens<br />
muligheder for at opleve naturen.<br />
Borgerkonferencen, marts 2005<br />
Områdets værdier og interesser knyttet til kulturhistorie,<br />
natur, beskyttelse, friluftsliv og erhverv – herunder<br />
landbrug, fi skeri og turisme – kan indgå i et optimalt<br />
samspil og udvikles i gensidig respekt.<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>et vil tage udgangspunkt i <strong>Vadehavet</strong>, og<br />
det skal resultere i forslag til konkret afgrænsning af en<br />
evt. nationalpark, herunder en vurdering af, om det er<br />
hensigtsmæssigt at medtage områder bag digerne.<br />
Styregruppen skal tage hensyn til, at <strong>Vadehavet</strong> så vidt<br />
muligt forvaltes i samarbejde mellem de 3 vadehavslande.<br />
Styregruppen kan i denne sammenhæng bl.a.<br />
trække på forslag og ideer til bæredygtig udvikling i<br />
Vadehavsområdet, der drøftes i det trilaterale Vadehavsforum.
4.2 Organisation<br />
Styregruppe<br />
Styregruppen, som er på 20 personer, består af lokale<br />
repræsentanter for natur-, kultur- og friluftsorganisationer,<br />
erhverv, turistforeninger, digelagene samt<br />
repræsentanter fra de 11 vadehavskommuner. For at<br />
sikre de særlige kompetenceforhold, der er knyttet til<br />
<strong>Vadehavet</strong>, er der også repræsentanter fra Trafi kministeriet<br />
(statens højhedsret over søterritoriet), Fødevareministeriet<br />
(fi skerireguleringen) og Miljøministeriet<br />
(Natura 2000 planlægning på havet).<br />
Miljøministeren har som formand for styregruppen<br />
udpeget udvalgsformand Jens Andresen, Sønderjyllands<br />
Amt og som næstformand udvalgsformand<br />
Th yge Nielsen, Ribe Amt.<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse 4<br />
Styregruppen på visionsseminar på Langeness<br />
i den tyske del af <strong>Vadehavet</strong><br />
Styregruppens sammensætning:<br />
Jens Andresen, formand for styregruppen, udvalgsformand . . . . . . . .Sønderjyllands Amt<br />
Th yge Nielsen, næstformand for styregruppen, udvalgsformand . . . .Ribe Amt<br />
Kjeld Nielsen, borgmester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Fanø Kommune<br />
Peter Christensen, borgmester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Højer Kommune<br />
Svend Ole Gammelgaard, borgmester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Skærbæk Kommune og Rømø Havn<br />
Svend Kristiansen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Friluftsrådet<br />
Dorrit Grytter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Danmarks Naturfredningsforening<br />
Per Janfelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Dansk Ornitologisk Forening<br />
Hans Christian Fuglsang, hovedbestyrelsesmedlem . . . . . . . . . . . . . . Danmarks Jægerforbund og Danmarks Sportsfi<br />
skerforening<br />
Jens Bejer Clausen 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Kyst, Land og Fjord<br />
Mette Nielsen, turistkoordinator . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Region Øst- og Sønderjyllands Turistudviklingsfond<br />
og Turistgruppen Vestjylland<br />
Flemming Storgaard . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Digelagene i Sønderjylland og Ribe Amter<br />
Kristen Fromsejer, gårdejer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Dansk Landbrug<br />
Claus Christensen, gårdejer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Dansk Landbrug<br />
Oluf Stenrøjl Kristensen, fi skeskipper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Danmarks Fiskeriforening<br />
Ole Ingrisch, havnedirektør. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Esbjerg Havn<br />
Inger Lauridsen, museumsinspektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Kulturmiljørådene i de to amter<br />
Flemming Th yme, afdelingsleder. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kystdirektoratet, Transport- og Energiministeriet<br />
Finn Vind, vicefi skeriinspektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Fiskeridirektoratet, Fødevareministeriet<br />
Erik B. Aksig, landinspektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Skov- og Naturstyrelsen, Miljøministeriet<br />
Styregruppen har været afholdt 13 møder. Møderne har ikke været åbne.<br />
Styregruppen har desuden deltaget i et visionsseminar afholdt på Langeness i <strong>Nationalpark</strong> Schleswig-Holsteinisches<br />
Wattenmeer i september 2004.<br />
1 Jens Bejer Clausen har overtaget pladsen efter Mette Pørksen, som udtrådte af styregruppen januar 2005. Deres medlemsskab har tidligere repræsenteret både Kyst,<br />
Land og Fjord og <strong>Vadehavet</strong>s Bådklubber, men bådklubberne trak sig fra styregruppen i januar 2005, hvorefter Jens Bejer Clausen repræsenterede Kyst, Land og Fjord.<br />
65
4 <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
66<br />
Kommissorium og forretningsorden<br />
Styregruppen har valgt at udarbejde et kommissorium<br />
og en forretningsorden.<br />
I kommissoriet lægges stor vægt på udviklingsmulighederne<br />
for området, ikke blot for naturen, friluftslivet<br />
og formidlingen, men også for samfundsøkonomiske<br />
og erhvervsøkonomiske udviklingsmuligheder.<br />
Forretningsordenen beskriver frister for indkaldelse,<br />
udsendelse af dagsorden, m.v.<br />
Igangsættelsesbrevet fi ndes som bilag 1.<br />
Koordinationsgruppe<br />
Koordinationsgruppen skulle sikre såvel den interne<br />
som eksterne koordinering af projektets forskellige<br />
aktiviteter og processer. Opgaven blev varetaget i fællesskab<br />
af Ribe og Sønderjyllands Amter og Skov- og<br />
Naturstyrelsen. Gruppen bestod af formand og næstformand<br />
for styregruppen samt repræsentanter fra miljøaadministrationerne<br />
i de to amter samt fra Amternes<br />
Vadehavssamarbejde.<br />
Koordinationsgruppen har afholdt 15 møder. Møderne<br />
har ikke været åbne.<br />
Sekretariet<br />
Som sekretariatet fungerer Lindet Statsskovdistrikt,<br />
Skov- og Naturstyrelsen i samarbejde med Ribe og<br />
Sønderjyllands Amter.<br />
Arbejdsgrupper<br />
Styregruppen valgte at nedsætte 4 geografi sk fordelte<br />
arbejdsgrupper grundet områdets størrelse.<br />
Der blev således nedsat en arbejdsgruppe for Tønderområdet,<br />
en arbejdsgruppe for Skærbækområdet incl.<br />
Rømø, en arbejdsgruppe for Ribeområdet incl. Mandø<br />
og en arbejdsgruppe for Esbjergområdet incl. Fanø.<br />
For hver arbejdsgruppe blev der udpeget en formand,<br />
som var ansvarlig for udarbejdelse af en mødeplan, udarbejde<br />
dagsordener, lede møderne, sikre at tidsplanen<br />
overholdtes, og at de skriftlige afrapporteringer fandt<br />
sted.<br />
Søren Lassen blev udpeget som formand for Tønderarbejdsgruppen,<br />
Bendix Nielsen som formand for<br />
Skærbækarbejdsgruppen, Ove Øllegaard som formand<br />
for Ribearbejdsgruppen og Henning Haahr Pedersen<br />
som formand for Esbjergarbejdsgruppen.<br />
Alle arbejdsgruppemøderne var åbne og annonceret via<br />
lokale aviser og på hjemmesiden.<br />
Arbejdsgrupperne tog udgangspunkt i et sæt retningslinier,<br />
som skulle sikre, at arbejdsgrupperne kom omkring<br />
alle de temaer/emner, som styregruppen senere<br />
skulle arbejde med.
4.3 Økonomiske grundlag<br />
Fra Skov- og Naturstyrelsen og Friluftsrådet er der<br />
foreløbigt bevilget 3,7 mio. kr. i alt til <strong>Pilotprojekt</strong><br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>.<br />
Der er fra Ribe og Sønderjyllands Amter ikke direkte<br />
bevilget midler til nationalparkprojektet, men de har<br />
bidraget med personale til arbejdet.<br />
Ressourcepersonerne har bl.a. deltaget i styre-, koordinations-<br />
og arbejdsgruppemøder, hvor der bl.a. er<br />
leveret oplysninger og facts, taget referat, udarbejdet<br />
dagsorden og materiale samt sørget for afrapportering.<br />
De fi re arbejdsgruppeformænd har brugt megen tid på<br />
forberedelse, deltagelse og opfølgning på arbejdsgruppernes<br />
møder. Formændene har desuden deltaget i<br />
møder med koordinations- og styregruppen.<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse 4<br />
Op mod 180 arbejdsgruppemedlemmer har brugt<br />
mange timer på deltagelse i informations- og arbejdsgruppemøder.<br />
Alle arbejdsgrupper gennemførte et<br />
intenst forløb med møder fra september 2004 til januar<br />
2005. Flere af arbejdsgruppemedlemmerne har<br />
desuden deltaget i en temaaften om engelske nationalparker<br />
og besigtigelsesture til de områder, der har været<br />
behandlet i arbejdsgrupperne.<br />
En gruppe på tværs af arbejdsgrupperne arrangerede en<br />
temaaften og –dag om forvaltningsmodeller. Arbejdet<br />
resulterede i en videreudvikling af forvaltningsmodellen,<br />
som efterfølgende blev forelagt styregruppen.<br />
Arbejdsgrupperne har haft mulighed for via arbejdsgruppeformændene<br />
og sekretariatet at få indlæg på<br />
møderne fra eksterne i området, hvilket har resulteret<br />
i, at en række personer fra erhverv og institutioner i<br />
området har bidraget med indlæg på fl ere arbejdsgruppemøder.<br />
Delbudget Rammebudget Bevilling Forventet regnskab<br />
A. Sekretariat 750.000 865.000 750.000<br />
B. Borgerinddragelse 1.300.000 1.125.000 910.000<br />
C. Undersøgelser 1.350.000 1.200.000 1.260.000<br />
D. Fysiske projekter 300.000 335.000 335.000<br />
E. Evaluering af borgerinddragelsen 100.000 174.000 174.000<br />
I alt 3.800.000 3.699.000 3.429.000<br />
Tabel 4.1 Projektets rammebudget samt det forventede regnskab. Beløb angivet i kr.<br />
67
4 <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
68<br />
4.4 Borgerinddragelse<br />
Strategi for borgerinddragelse<br />
Ønsket om at forankre pilotprojektet lokalt har fra<br />
start været anset for at være et af, om ikke det, væsentligste<br />
succeskriterie for projektets forløb.<br />
Allerede under de indledende sonderinger vedrørende<br />
lokal opbakning til at ansøge om at blive udpeget til<br />
pilotprojekt, søgte man at inddrage alle potentielle interessenter<br />
i debatten. Det blev her gjort klart, at hele<br />
ideen med pilotprojektet var, at lokale ideer og visioner<br />
for området skulle kunne præge en eventuel fremtidig<br />
nationalpark. Borgere, der aktivt tog del i processen,<br />
ville få reel indfl ydelse på projektets forløb og anbefalingerne,<br />
der kom ud af dette.<br />
Det har således fra starten været hensigten at skabe en<br />
reel og åben dialog, der på den ene side ville sikre borgernes<br />
deltagelse i og følelse af medejerskab for processen,<br />
og på den anden side ville aff øde nye og kreative<br />
indspark til den eksisterende debat om naturens forvaltning<br />
i området.<br />
Begge disse dimensioner er blevet opfyldt, om end<br />
styregruppen samtidig har måttet erkende, at det har<br />
været lettere at involvere de i forvejen naturpolitisk<br />
aktive end såkaldt almindelige borgere, heriblandt specielt<br />
kvinder og unge mennesker mellem 15 og 30 år.<br />
Dette til trods for, at man fra sekretariat og styregruppens<br />
side har været bevidst om behovet for at matche<br />
forskellige målgruppers behov og interesser ved hjælp<br />
af forskellige borgerinddragelsesstrategier.<br />
Overordnet kan man sige, at styregruppen har anlagt<br />
to strategier for borgerinddragelse: én , der har henvendt<br />
sig til de borgere, der gerne ville informeres og<br />
give sin mening tilkende, men som på den anden side<br />
ikke havde tid eller lyst til at engagere sig dybt og langvarigt<br />
i arbejdet (f.eks. de off entlige informations- og<br />
temamøder), og én, der henvendte sig til den borger,<br />
der ønskede større indfl ydelse på pilotprojektets gang<br />
og som samtidig var villig til at investere en vis mængde<br />
tid og energi på opgaven (arbejdsgrupperne).<br />
De vigtigste elementer i den gennemførte borgerinddragelse<br />
har således været:<br />
Off entlige informationsmøder<br />
Off entlige tema-aftener<br />
Åbne arbejdsgrupper<br />
Støtte til ’græsrods-grupperinger’<br />
Kombineret interview- og spørgeskemaundersøgelse<br />
Løbende annoncering i lokale ugeaviser<br />
Foldere og plakater om pilotprojektet og muligheden<br />
for deltagelse<br />
Annoncering om muligheden for økonomisk støtte til<br />
relevante projekter<br />
Projektets hjemmeside<br />
Herudover har repræsentanter for styregruppen ved<br />
forskellige lejligheder deltaget i off entlige arrangementer<br />
med en informationsstand om pilotprojektet, ligesom<br />
de løbende har deltaget i den off entlige debat om<br />
emnet via lokalaviser, radio og TV.<br />
Behovet for kontakt mellem styregruppen og arbejdsgrupperne<br />
er søgt imødekommet, dels ved at nogle af<br />
styregruppens medlemmer har deltaget aktivt i arbejdsgruppernes<br />
møder, dels ved at den skriftlige sammenfatning<br />
af de fi re arbejdsgruppers ideer og visioner i én<br />
endelig rapport er sket i dialog med såvel arbejdsgruppemedlemmer<br />
som andre borgere. Arbejdsgruppernes<br />
rapporter blev således beskrevet og kommenteret på et<br />
off entligt møde i marts måned 2005, mens et udkast<br />
til den endelige rapport var genstand for debat i de fi re<br />
lokale arbejdsgrupper i september samme år.<br />
Styregruppen har således forsøgt at inddrage de<br />
lokale input så godt som muligt. Ønsket har været at<br />
udvise respekt over for den samlede proces, herunder<br />
at være lydhøre overfor alle de ideer og kommentarer,<br />
der er kommet fra borgerne i løbet af de 1½ år, processen<br />
har været i gang. Det har været intentionen at<br />
skabe et helhedsbillede af de muligheder, som man<br />
lokalt ser i oprettelsen af en nationalpark uden derved<br />
at negligere de problemer, der kan være herved, specielt<br />
for nogle erhvervsgrupper.<br />
Faglig rådgivning<br />
Styregruppen og sekretariatet er løbende blevet vejledt<br />
af Teknologirådet med hensyn til forberedelse og afvikling<br />
af borgermøder og arbejdsgruppemøder. Behovet<br />
for vejledning var størst i begyndelsen af processen,<br />
men tog noget af efterhånden som sekretariatet skabte<br />
sig sine egne erfaringer.
Helt konkret forestod Teknologirådet en kombineret<br />
interview- og spørgeskemaundersøgelse i begyndelsen<br />
af 2005 med henblik på at høre holdningerne til oprettelse<br />
af en eventuel nationalpark hos et bredere segment<br />
af borgere i området, end man hidtil havde haft<br />
held til at nå.<br />
Økonomiske rammer for borgerinddragelsen<br />
Der har i projektet været afsat 1,3 mio. kr. på rammebudgettet<br />
til borgerinddragelse. Det har senere vist<br />
sig, at der er brugt i størrelsesordenen 950.000 kr. til<br />
borgerinddragelse og information, hvilket svarer til<br />
ca. 25 % af det samlede budget. De brugte ressourcer<br />
dækker også 145.000 kr. til en interviewundersøgelse<br />
og ca. 200.000 kr. til informationsmateriale i form af<br />
udstillinger, foldere og plakatsøjler.<br />
Resumé af den gennemførte evaluering af borgerinddragelsen<br />
Borgerinddragelsen i pilotprojektet er blevet evalueret<br />
af Center for Maritim og Regional Historie ved Syddansk<br />
Universitet, Esbjerg.<br />
Det har ikke været prioriteret at afsætte ressourcer til<br />
en bred evaluering af samtlige borgeres stillingtagen<br />
til pilotprojektet. Evalueringen fokuserer derfor på en<br />
vurdering af de initiativer, der har været anvendt med<br />
henblik på at inddrage forskellige segmenter af borgere,<br />
disses eff ekt, samt på hvorledes disse er blevet oplevet<br />
af de personer, der har deltaget i processen. Endelig<br />
vurderes i hvilket omfang borgerinddragelsens design<br />
og samlede forløb har medvirket til en øget følelse<br />
af medejerskab til området og dets natur-, frilufts- og<br />
kulturværdier. Metodisk bygger evalueringen primært<br />
på en høj grad af deltagelse i processen og dialog med<br />
de aktivt deltagende borgere, herunder en række interviews,<br />
sekundært på kvantitative opgørelser og andre,<br />
alment tilgængelige kilder, såsom referater, avisartikler<br />
mv. Evalueringen er foretaget løbende.<br />
Initiativer rettet mod borgernes deltagelse i projektet<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>et tog initiativ til en lang række forskellige<br />
arrangementer, som alle havde til formål enten<br />
at informere eller direkte involvere lokale borgere og<br />
brugere af området i debatten om dets fremtidige forvaltning.<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse 4<br />
Informationsmøder mv.<br />
Dette drejer sig blandt andet om en række off entlige<br />
informations- og debatmøder, der blev brugt både som<br />
igangsætter af processen og som anledning til løbende<br />
at rekruttere aktive borgere til deltagelse i arbejdsgruppemøder<br />
og andre aktiviteter. De off entlige informationsmøder<br />
(6-10 i alt lidt afhængigt af, hvordan man<br />
defi nerer et sådan møde) tiltrak mellem 100 og 200<br />
mennesker hver gang, og har således - selvom der har<br />
været tale om en del gengangere – bidraget væsentligt<br />
til at sprede information om pilotprojektet i den brede<br />
befolkning. Dette også i kraft af den medie-bevågenhed<br />
disse møder var omfattet af.<br />
Af øvrige informationsarrangementer kan nævnes:<br />
Tilskud til det trilaterale vadehavsteater Das Letzte<br />
Kleinod<br />
En logo-konkurrence<br />
Foldere og informationsstandere, der sendtes på tur<br />
rundt i området<br />
Tilskud til en lang række oplysningsaktiviteter, blandt<br />
andet Ribe Kommunes vadehavsfestival, udarbejdelsen<br />
af en guide over Ballum-områdets historie og attraktioner,<br />
et skoleprojekt om <strong>Vadehavet</strong> og tilskud til den<br />
årlige Marbækdag, der i 2005 satte fokus på »<strong>Vadehavet</strong><br />
som nationalpark«.<br />
Endelig deltog medlemmer af styregruppen på såvel<br />
Varde dyrskue som andre off entlige arrangementer<br />
med en informationsstand, ligesom de deltog i en række<br />
af de ovennævnte arrangementer og i den løbende<br />
lokale debat i aviser, radio og TV.<br />
Deltagelse i arbejdsgrupper<br />
Skellet mellem hvornår, der er tale om informationsaktiviteter,<br />
og hvornår der er tale om egentlig inddragelse,<br />
er hårfi n. Således forsøgte man at indlægge<br />
sekvenser med aktiv deltagelse i form af blandt andet<br />
brain-storming og udfærdigelsen af ide-plancher på de<br />
off entlige informationsmøder, og stort set alle de ovennævnte<br />
oplysningsaktiviteter inkluderede en mindre<br />
gruppe borgeres aktive deltagelse i forberedelsen og<br />
udførelsen af de forskellige tiltag.<br />
Alligevel er der et kvalitativt spring fra disse aktiviteter<br />
til det kontinuerlige og dybe engagement, som<br />
mange medlemmer af de lokale arbejdsgrupper lagde<br />
for dagen. Deltagelse i en lokal arbejdsgruppe var<br />
69
4 <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
70<br />
samtidig den mest direkte mulighed for indfl ydelse på<br />
pilotprojektets resultat.<br />
Organiseringen af arbejdet i lokale arbejdsgrupper, der<br />
hver især har skullet udarbejde en række egne ideer<br />
og forslag til vadehavsområdets fremtidige brug, har<br />
haft stor betydning for mange borgeres oplevelse af<br />
medindfl ydelse på og medansvar for projektets resultat.<br />
Med udgangspunkt i en række temaer (afgrænsning,<br />
forvaltningsmodeller, naturværdier, erhvervsmuligheder,<br />
friluftsliv og turisme) debatteredes spørgsmålet<br />
intensivt, hvorefter fælles visioner for oprettelsen af en<br />
nationalpark i området skulle formuleres. Dette viste<br />
sig at være en stor og af og til konfl iktfyldt opgave,<br />
som dog – efter et indledende frafald i antallet af deltagere<br />
– blev båret igennem med stor fl id og seriøsitet<br />
af en ’hård kerne’ af cirka 30 deltagere hvert af de fi re<br />
steder. På grund af disse møders uformelle karakter,<br />
og dette at man gentagne gange mødtes i et aktivt<br />
arbejdsfællesskab med de samme mennesker, viste det<br />
sig i de fl este tilfælde muligt at opbygge tillid på tværs<br />
af interesseforskelle og skabe basis for en reel dialog om<br />
områdets fremtid. Mange borgere har her lagt et stort<br />
stykke arbejde og bidraget væsentligt til at kvalifi cere<br />
den lokale debat om Vadehavsområdets fremtid både i<br />
og uden for disse grupper.<br />
Andre metoder<br />
De off entlige informationsmøder og etableringen af<br />
lokale arbejdsgrupper udgjorde krumtappen i pilotprojektets<br />
borgerinddragelse. Mere utraditionelle former<br />
såsom happenings, ekskursioner eller arbejdende værksteder<br />
blev kun benyttet i meget begrænset omfang,<br />
omend man specielt ved de større arrangementer forsøgte<br />
at opbløde eksisterende interessemodsætninger<br />
ved at blande deltagerne ved små caféborde, bruge<br />
brainstorming-teknikker, skiftende temaer mv.<br />
Samlet set vurderes de anvendte initiativer at leve op<br />
til målsætningen om at informere og inddrage en bred<br />
kreds af borgere i projektet. Dog vurderes det, at man<br />
med held kunne have anvendt en bredere vifte af alternative<br />
borgerinddragelsesredskaber, specielt af mere<br />
opsøgende art, men at der på den anden side ikke har<br />
været stor efterspørgsel efter sådanne tiltag. Enkelte har<br />
efterlyst mere lokale og aktivitetsprægede aktiviteter,<br />
men på grund af den forholdsvis kortvarige og derfor<br />
meget intense arbejdsfase (6-10 møder på 5-6 mdr.<br />
pr. lokalitet) fandt såvel sekretariatet som de enkelte<br />
arbejdsgruppeledere, at det var »at skyde over målet«<br />
at bede folk deltage i andet end selve møderne, der i<br />
sig selv var ganske omfangsrige både i længde og med<br />
hensyn til den fornødne forberedelse.<br />
Samtidig beslaglagde arbejdsgruppemøderne hovedparten<br />
af sekretariatets personalemæssige ressourcer,<br />
hvilket dog vurderes at være retfærdiggjort af dette<br />
redskabs specielle kvaliteter.<br />
Deltagelse og fravær<br />
Ansøgningen om at blive udpeget til pilotprojekt nød<br />
bred støtte i det lokale politiske liv og blandt områdets<br />
erhvervs- og rekreative organisationer, hvilket blandt<br />
andet hang sammen med at pilotprojektet såvel som<br />
en eventuel nationalpark blev set som en mulighed for<br />
ikke blot at styrke Vadehavsområdets naturværdier,<br />
men som en mulighed for at skabe nye initiativer i<br />
beskæftigelses- og udviklingsmæssig henseende.<br />
Det solide organisatoriske fundament satte efterfølgende<br />
sit præg på borgerdeltagelsen i den forstand, at<br />
hovedparten af de aktive borgere kom fra disse organisationer,<br />
mens det viste sig langt vanskeligere at tiltrække<br />
nye grupper af borgere. Specielt blandt kvinder<br />
og yngre borgere var der tale om en egentlig underrepræsentation,<br />
men også erhvervsliv og lokale politikere<br />
udeblev i vidt omfang. Ud over støtte til et enkelt skoleforløb<br />
om <strong>Vadehavet</strong> som nationalpark forsøgte man<br />
ikke aktivt at inddrage børn i projektet.<br />
Ud over den skæve repræsentation med hensyn til køn<br />
og alder, lå der i selve arbejdsformen i arbejdsgrupperne<br />
også en tendens til at favorisere de borgere, der<br />
havde en organisatorisk eller uddannelsesmæssig baggrund<br />
for hurtigt at kunne sætte sig ind i og overskue<br />
de til tider meget store mængder information, som<br />
blev præsenteret i arbejdsgrupperne. Problemet voksede<br />
i takt med, at gruppernes ideer og visioner skulle<br />
endeligt formuleres og skrives ned, og blev kun delvist<br />
løst ved sekretærernes mellemkomst. Således vurderes<br />
kravet om skriftlighed at være et reelt problem, der har<br />
blokeret for i det mindste nogle aktive borgeres følelse<br />
af medejerskab til processen. Enkelte gav også dette<br />
som begrundelse for deres frafald.
De danske pilotprojekter er blevet til under ønske<br />
om størst mulig borgerdeltagelse. I denne forbindelse<br />
valgte man fra politisk hold, at træde et skridt tilbage<br />
og - i hvert til fald i første omgang – slippe tøjlerne.<br />
Dette, det blanke papirs taktik, har imidlertid ført til<br />
en del frustration på lokalt niveau. På den ene side<br />
er det blevet oplevet som velgørende, at man lokalt<br />
har kunnet sætte sine dagsordener og lade fantasien<br />
blomstre uden hensyntagen til nationale krav. På den<br />
anden side har mange oplevet denne frihed som illusorisk,<br />
så længe det nationale niveau forventedes at<br />
defi nere rammerne efterfølgende. Spørgsmålene om<br />
afgrænsning og forvaltningsmodeller har til en vis gradoverskygget<br />
debatten om de muligheder, der ligger i<br />
en oprettelse af en nationalpark i området. Uvisheden<br />
har været forbundet med stor utryghed. Således har<br />
specielt landmænd og andre lodsejere i området fundet<br />
det umuligt at deltage helhjertet i projektet, sålænge<br />
de ikke kender de mulige konsekvenser af en eventuel<br />
nationalpark i området.<br />
Medejerskab<br />
Samlet har udbyttet for de, der deltog, således været<br />
meget varieret. Nogle har været meget positive over<br />
processen, andre følt, at det alligevel ikke nyttede noget<br />
at blande sig. Et fl ertal har dog givet udtryk for, at<br />
pilotprojektet har været en spændende og indholdsrig<br />
proces, der har gjort dem klogere på, hvordan en<br />
eventuel nationalpark kan forme sig, og hvad den kan<br />
komme til at betyde for området. På dette grundlag<br />
har folk taget mere kvalifi ceret stilling enten for eller<br />
En del af Esbjergarbejdsgruppen, efteråret 2004<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse 4<br />
imod en nationalpark i Vadehavsområdet, samtidig<br />
med at der er blevet skabt en lang række ideer til og<br />
visioner for den fremtidige udvikling i området.<br />
Med pilotprojektet er der blevet sat gang i en lokal<br />
proces, som må forventes at fortsætte også efter afl everingen<br />
af den endelige rapport. Den lokale debat<br />
om Vadehavsområdets kvaliteter og muligheder har på<br />
mange måder fået et løft, og det må forventes, at nogle<br />
af de lokale projekter, som er igangsat under borgerinddragelsen<br />
vil fortsætte, uanset om der etableres nationalpark<br />
i området eller ej. Dette gælder blandt andet<br />
bestræbelser på at koordinere formidlingen af områdets<br />
natur- og kulturværdier, samt et samarbejde mellem<br />
restauratører, universitetsfolk og repræsentanter for de<br />
lokale myndigheder omkring temaet lokale produkter.<br />
Samtidig er der med pilotprojektet skabt en følelse af<br />
med-ejerskab til processen og en deraf følgende forventning<br />
om fortsat medindfl ydelse på forvaltningen<br />
af området.<br />
Styregruppens vurdering af evalueringens resultater<br />
På styregruppens møde den 25. august 2005 fremlagde<br />
Charlotte Jensen fra Syddansk Universitet resultatet af<br />
evalueringen for styregruppen.<br />
Styregruppen fandt det spændende at høre om, hvordan<br />
borgerne har opfattet projektets borgerinddragelse.<br />
Styregruppen er enig i de resultater og anbefalinger<br />
som fremsættes i Syddansk Universitets evaluering af<br />
borgerinddragelsen.<br />
71
4 <strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse<br />
72<br />
4.5 Konkrete projekter<br />
Der har i pilotprojektet været afsat 335.000 kr. til<br />
konkrete projekter 2 . Styregruppen valgte at søge<br />
bredt i Vadehavsområdet. Via annoncering i en række<br />
lokale aviser indkom der 10 ansøgninger, som til<br />
sammen søgte om over 800.000 kr. Et udvalg under<br />
styregruppen udvalgte hvilke projekter der var mest<br />
oplagt at støtte. I annoncen blev ansøgere defi neret<br />
som alle organisationer, foreninger eller private borgere<br />
hjemmehørende eller bosiddende i de 11 kommuner<br />
i Vadehavsområdet. Det blev understreget,<br />
at projekterne skulle synliggøre pilotprojektet. Det<br />
kunne eksempelvis være undersøgelser eller aktiviteter<br />
inden for formidling og fremme af områdets natur- og<br />
kulturværdier, friluftslivet samt erhvervsudvikling og<br />
markedsføring. Projekterne skulle være positive for<br />
Vadehavsregionen, selv om pilotprojektet ikke følges<br />
op af etablering af en nationalpark.<br />
I vurderingen blev der lagt vægt på, i hvilket omfang<br />
ansøgningen indeholdte nye aspekter, vinkler eller perspektiver<br />
til fremme af pilotprojektets formål. Valget<br />
faldt på følgende projekter:<br />
Udvikling af et bæredygtigt turistprodukt<br />
Projektet arbejder med at præsentere og markedsføre<br />
de bedste fuglelokaliteter langs den jyske vestkyst og<br />
i <strong>Vadehavet</strong>. Projektet gennemføres af Turistgruppen<br />
Vestjylland. Tilskuddet dækkede udarbejdelsen af en<br />
drejebog om formidlingen af fuglelokaliteter på Fanø.<br />
Ballumguiden<br />
Udarbejdelse af en guide, som synliggør Vadehavsbyen<br />
Ballum og omegn. Arbejdet er udført en række privatpersoner<br />
fra Ballumegnen.<br />
Naturinformation <strong>Vadehavet</strong><br />
Udarbejdelse af informationsmateriale om de mange<br />
naturoplevelser som <strong>Vadehavet</strong> og marsken kan byde<br />
på. <strong>Vadehavet</strong>s Turistråd koordinerede arbejde med input<br />
fra en lang række formidlere langs <strong>Vadehavet</strong>s kyst.<br />
Vadehavsfestival<br />
Udarbejdelse af koncept for fremtidig vadehavsfestival,<br />
som vil være med til at styrke, udvikle og synliggøre<br />
Vadehavsregionen. Ribe kommunes Kultur og Fritidsafdeling<br />
har udført udviklingsarbejdet.<br />
Undersøgelse af landbrugets muligheder og begrænsninger<br />
i en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
Dansk Landbrugsrådgivning har i samarbejde med<br />
lokale landbrugsorganisationer gennemført et dialogprojekt,<br />
hvor muligheder og begrænsninger for<br />
to konkrete landbrug, henholdsvis en kødkvægs- og<br />
fåreejendom på Mandø og en malkekvægsejendom ved<br />
Hjemsted blev skitseret.<br />
Vadehavsregionen – din naturlige og kulturelle<br />
fremtid<br />
Et formidlingsprojekt rettet mod eleverne i Bredebro<br />
kommunes tre skoler. Skolernes 5. klasseelever er i projektet<br />
blevet »uddannet« til vadehavsambassadører. 8.<br />
klasseeleverne har gennemført en projektopgave, hvor<br />
de afslutningsvis deltog i pilotprojektets borgerkonference<br />
den 12. marts 2005.<br />
Marbækdagen 2005<br />
<strong>Pilotprojekt</strong>et har støttet øgede annonceringsudgifter<br />
i forbindelse med Marbækdagens afvikling 1. maj<br />
2005. 3000 personer deltog i arrangementet, som<br />
kunne byde på to vandreture i området ved Varde Ås<br />
udløb. Deltagerne fi k undervejs en lang række natur-<br />
og kulturoplevelser, alle med temaet »<strong>Vadehavet</strong> som<br />
nationalpark«.<br />
Teaterforestilling på havbunden<br />
Teaterforestillingen Sorr blev opført på havbunden<br />
ved Mandø Ebbevej sommeren 2004 af Das Letzte<br />
Kleinod. Formålet var at vise, at i vadehavsregionen<br />
har mennesket, kulturen og naturen altid været tæt<br />
forbundne, og at tale om et landskab, der i såvel fortiden<br />
som i nutiden har stor værdi og betydning for hele<br />
områdets fælles kulturelle identitet.<br />
2 Styregruppen har ved udgangen af september 2005 fortsat en bevillingsansøgning<br />
til behandling i Friluftsrådet og Skov- og Naturstyrelsen.<br />
Ansøgningen vedrører støtte til en række yderligere konkrete<br />
projekter.
<strong>Pilotprojekt</strong>ets gennemførelse 4<br />
73
Bilag<br />
74<br />
5. Generelle bilag og kortbilag<br />
Generelle Bilag<br />
1. Miljøministerens igangsættelsesbrev<br />
2. Styregruppens sammensætning<br />
3. Organisationsdiagram<br />
4. Oversigt over udførte analyser, undersøgelser, udredninger, mv. samt yderligere bilag, som har indgået i styregruppens arbejde<br />
Kortbilag<br />
5. Forslag til afgrænsning<br />
6. a. Landskabstyper<br />
b. Landskabskarakterområder<br />
7. Natur<br />
8. Offentligt ejede arealer, fredede arealer og vildtreservat<br />
9. Eksisterende publikumsfaciliteter<br />
10. Kulturhistoriske værdier og kulturmiljøer<br />
(Forskellen i detaljer mellem Ribe og Sønderjyllands Amt skyldes at bilaget er udarbejdet på baggrund af udtræk fra seneste regionplan, hvor Sønderjyllands Amts<br />
regionplan har en højere detaljeringsgrad)
Bilag 1<br />
Bilag<br />
75
Bilag<br />
76
Bilag<br />
77
Bilag<br />
78
Bilag 2<br />
Sammensætning af styregruppen<br />
Jens Andresen, formand for styregruppen, udvalgsformand . . . . . . . . . Sønderjyllands Amt<br />
Thyge Nielsen, næstformand for styregruppen, udvalgsformand . . . . . Ribe Amt<br />
Kjeld Nielsen, borgmester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fanø Kommune<br />
Peter Christensen, borgmester . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Højer Kommune<br />
Svend Ole Gammelgaard, borgmester. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skærbæk Kommune og Rømø Havn<br />
Svend Kristiansen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Friluftsrådet<br />
Dorrit Grytter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Danmarks Naturfredningsforening<br />
Per Janfelt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Dansk Ornitologisk Forening<br />
Hans Christian Fuglsang, hovedbestyrelsesmedlem . . . . . . . . . . . . . . . Danmarks Jægerforbund og Danmarks Sportsfi skerforening<br />
Jens Bejer Clausen 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kyst, Land og Fjord<br />
Mette Nielsen, turistkoordinator . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Region Øst- og Sønderjyllands Turistudviklingsfond og<br />
Turistgruppen Vestjylland<br />
Flemming Storgaard . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Digelagene i Sønderjylland og Ribe Amter<br />
Kristen Fromsejer, gårdejer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Dansk Landbrug<br />
Claus Christensen, gårdejer. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Dansk Landbrug<br />
Oluf Stenrøjl Kristensen, fi skeskipper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Danmarks Fiskeriforening<br />
Ole Ingrisch, havnedirektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Esbjerg Havn<br />
Inger Lauridsen, museumsinspektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kulturmiljørådene i de to amter<br />
Flemming Thyme, afdelingsleder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kystdirektoratet, Transport- og Energiministeriet<br />
Finn Vind, vicefi skeriinspektør . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fiskeridirektoratet, Fødevareministeriet<br />
Erik B. Aksig, landinspektør. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skov- og Naturstyrelsen, Miljøministeriet<br />
1 Jens Bejer Clausen har overtaget pladsen efter Mette Pørksen, som udtrådte af styregruppen januar 2005. Deres medlemsskab har tidligere<br />
repræsenteret både Kyst, Land og Fjord og <strong>Vadehavet</strong>s Bådklubber, men bådklubberne trak sig fra styregruppen i januar 2005, hvorefter Jens Bejer<br />
Clausen repræsenterede Kyst, Land og Fjord.<br />
Bilag 3<br />
Styregruppe<br />
Arbejdsgruppe<br />
Tønder<br />
<strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
Arbejdsgruppe<br />
Skærbæk / Rømø<br />
Sekretariat /<br />
Koordinationsgruppe<br />
Arbejdsgruppe<br />
Ribe / Mandø<br />
Undersøgelser<br />
Meningsmålinger<br />
Ekspertgrupper<br />
......<br />
Arbejdsgruppe<br />
Esbjerg / Fanø<br />
Bilag<br />
79
Bilag<br />
80<br />
Bilag 4<br />
Oversigt over udførte analyser, undersøgelser, udredninger, mv. samt yderligere bilag, som har indgået i styregruppens<br />
arbejde<br />
Naturundersøgelser<br />
Natur i vadehavsområdet – beskrivelse af nuværende og potentielle naturværdier<br />
- udarbejdet af Ribe og Sønderjyllands amter, februar 2005<br />
Friluftsundersøgelser<br />
Friluftsliv i vadehavsområdet – beskrivelse af nuværende og potentielle muligheder for friluftslivet<br />
- udarbejdet af Ribe og Sønderjyllands amter, februar 2005<br />
Rapport fra Naturvejlederordningens Rejsehold efter besøg i pilotprojektområde <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>, januar 2005<br />
Landskabsanalyse<br />
Landskab i vadehavsområdet – analyse af landskabskarakteren<br />
- udarbejdet af Ribe og Sønderjyllands amter, februar 2005<br />
Økonomiske analyser<br />
Erhvervs- og velfærdsøkonomisk analyse – visioner, scenarier og økonomiske analyser, NIRAS Rådgivende ingeniører A/S, juli<br />
2005<br />
Lokaløkonomisk analyse af <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>, NIRAS Rådgivende ingeniører A/S, september 2005<br />
Kulturhistoriske undersøgelser<br />
Kulturhistorien i Vadehavsregionen – Rapport for <strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
- udarbejdet af Mette Guldberg, Fiskeri- og Søfartsmuseet, februar 2005<br />
Historisk vadehavskultur – Kulturhistorisk introduktion til det danske vadehavsområde<br />
- udarbejdet af Mette Guldberg, Fiskeri- og Søfartsmuseet, februar 2005<br />
Borgerinddragelse<br />
Borgerinddragelse i <strong>Pilotprojekt</strong> <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong><br />
- udarbejdet af Charlotte Jensen og Anne Mette Jørgensen, Syddansk Universitet<br />
Borgernes holdning til en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong>, interviewmøde afholdt februar 2005, Teknologirådet<br />
Andet<br />
Rapport fra arbejdsgruppen for Tønder-området, februar 2005<br />
Rapport fra arbejdsgruppen for Skærbæk-området, februar 2005<br />
Rapport fra arbejdsgruppen for Ribe-området, februar 2005<br />
Rapport fra arbejdsgruppen for Esbjerg-området, februar 2005<br />
Isen brydes – endelig rapport, Vadehavsforum, februar 2005<br />
Liv på landet – Tag del i udviklingen i landdistrikterne, Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, april 2005<br />
Opgørelse og evaluering af socioøkonomiske data i Den danske Vadehavsregion, Sekretariatet for Vadehavsforum, november<br />
2003<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Vadehavet</strong> – rapport om muligheder og begrænsninger for to udvalgte bedrifter, Dansk Landbrugsrådgivning,<br />
maj 2005<br />
Oversigt over relevante tilskuds- og støtteordninger vedr. nationalparker, Embedsmandsgruppen, september 2004<br />
Udenlandske nationalparker – erfaringer til inspiration i Danmark, Kvistgaard Consult, januar 2005<br />
Vadehavsforum’s forslag til bæredygtig udvikling, debatoplæg, Amternes Vadehavssamarbejde, november 2004<br />
Notat om regler gældende for <strong>Vadehavet</strong>, Skov- og Naturstyrelsen, september 2004<br />
Mod et sammenhængende landdistriktsprogram 2007-2013, debatoplæg, Sekretariatet for landdistriktsprogrammet 2007-2013,<br />
april 2005<br />
En juridisk vurdering af forvaltningen af Naturpark <strong>Vadehavet</strong>, professor, dr. jur. Ellen Margrethe Basse, maj 2005