Miljøregnskab 2000 - SAS Group
Miljøregnskab 2000 - SAS Group
Miljøregnskab 2000 - SAS Group
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong><br />
<strong>SAS</strong> i Danmark
Indhold:<br />
Indledning 3<br />
<strong>SAS</strong> Miljøorganisation 3<br />
<strong>SAS</strong>-virksomheden generelt 3<br />
<strong>SAS</strong> i Danmark 4<br />
Forord ved Personaledirektøren 5<br />
Miljøberetning <strong>2000</strong> 6<br />
Ydre miljø 10<br />
Miljøgodkendelser, eksisterende 11<br />
Flyvaskevand 11<br />
VOC 11<br />
Motorkøringer 11<br />
Varmegenvinding af vand 12<br />
Energitiltag på gas- og oliefyr 12<br />
Brændstof til køretøjer 12<br />
Oversigt:<br />
-Giftmærkede stoffer 13<br />
-Forbrug af glycol 13<br />
-Affaldsmængder 13<br />
-Vandforbrug 14<br />
-Varmeforbrug 14<br />
-El-forbrug 15<br />
-Forbrug af kemikalier 15<br />
-Forbrug af kølemidler 16<br />
-Forbrug flybrændstof, indenr. 16<br />
Arbejdsmiljø 17<br />
Oversigt:<br />
-Ulykkesfrekvens 17<br />
-Ulykkernes sværhedsgrad 17<br />
Fysisk arbejdsmiljø om bord i fly 18<br />
Generende røg og lugt i kabinen 18<br />
Psykisk arbejdsmiljø 19<br />
Det rummelige arbejdsmarked 19<br />
APV 19<br />
Arbejdsbeklædning 19<br />
Ny containertype en stor gevinst 20<br />
<strong>Miljøregnskab</strong> i tal 22<br />
Side 2 af 23
<strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong><br />
Indledning<br />
Dette miljøregnskab beskriver de vigtigste<br />
miljørelaterede aktiviteter i <strong>SAS</strong> i Danmark.<br />
Rapporten gennemgår de væsentligste ydre<br />
miljøforhold i Danmark som ikke er beskrevet i<br />
det tværskandinaviske <strong>SAS</strong> <strong>Miljøregnskab</strong> for<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Nærværende rapportering er dermed et dansk<br />
supplement til det generelle miljøregnskab, når<br />
det gælder ydre miljø. Alle data vedrørende<br />
virksomhedens samlede aktiviteter, herunder<br />
først og fremmest miljøbelastninger og tiltag der<br />
finder sted i forbindelse med flytrafik, kan man<br />
læse om i det tværskandinaviske <strong>SAS</strong><br />
<strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong>.<br />
Rapporten du sidder med indeholder også en<br />
beskrivelse af arbejdsmiljøarbejdet i <strong>2000</strong> i<br />
Danmark samt en redegørelse for Helse, Miljø<br />
og Sikkerhed (HMS)-afdelingens<br />
rådgivningsaktiviteter.<br />
Målet med miljøregnskabet er dermed dels at<br />
komplettere <strong>SAS</strong>'s bidrag til de grønne<br />
regnskaber, der baserer sig på en frivillig<br />
indsendelse, og dels at aflægge en årlig HMSrapport<br />
om aktiviter og indsatsområder samt om<br />
sammenhænge mellem miljø og økonomi. Målet<br />
er også at informere ledere og medarbejdere for<br />
herigennem at skabe større bevidsthed og øget<br />
engagement om det forebyggende miljø- og<br />
sundhedsarbejde. Sammen med<br />
miljøregnskabet for hele <strong>SAS</strong> indsendes<br />
nærværende rapportering til Erhvervs- og<br />
Selskabstyrelsen.<br />
<strong>SAS</strong> miljøorganisation<br />
Den danske miljøorganisation er forankret i<br />
virksomhedens decentrale miljøudvalg i<br />
produktionsenhederne og følger rammerne for<br />
arbejdsmiljøarbejdet i Danmark.<br />
Overordnet er der etableret et <strong>SAS</strong> Miljøudvalg<br />
(SAMU) der er sammensat af repræsentanter fra<br />
den øverste ledelse i Danmark, de faglige<br />
organisationer, miljøorganisationen og med<br />
deltagelse af HMS.<br />
HMS rådgiver ledelse og miljøorganisation inden<br />
for områderne sikkerhed, sundhed, sociale<br />
forhold, flymedicin og ydre miljø. HMS er<br />
Side 3 af 23<br />
organiseret som en central instans inden for<br />
Human Ressource og omfatter også<br />
Bedriftssundhedstjenesten (BST). HMS betjener<br />
tillige 16 eksterne virksomheder.<br />
<strong>SAS</strong>-virksomheden generelt<br />
Flyflåden blev i <strong>2000</strong> udvidet med 13 fly til i alt<br />
203 ved årets udgang. Indkøb af nye fly og<br />
udfasning af gamle betød at flyflådens<br />
gennemsnitsalder faldt til 8,3 (10,3). Med en<br />
samtidig stigning i kabinefaktoren til 67,2 (63,8)<br />
betød det, at <strong>SAS</strong>'s miljøindeks for<br />
flyaktiviteterne blev forbedret med seks enheder<br />
fra 88 til 82 med et udgangspunkt i 1996 på<br />
indeks 100. Miljøindekset for aktiviteterne på<br />
jorden blev i <strong>2000</strong> forbedret med fem enheder<br />
fra 103 til 98. Årsagen var et mindre forbrug af<br />
glykol til afisning og mindre forbrug af energi.<br />
Læs meget mere i:<br />
<strong>SAS</strong> <strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong>.
<strong>SAS</strong> i Danmark<br />
<strong>SAS</strong> i Danmark omfatter airline, trading og<br />
hoteller. Rapporteringen her koncentrerer sig<br />
først og fremmest om airline med hovedvægt på<br />
de aktiviteter der foregår på jorden i forbindelse<br />
med Kastrup Lufthavn. Det er Københavns<br />
Lufthavne A/S der som ejer af arealerne i<br />
lufthavnen også har ansvaret for lufthavnens<br />
driftsrelaterede miljøgodkendelser og<br />
rapporteringer hvad angår den generelle<br />
flytrafik, start- og landingsbaner, etc.<br />
Nærværende miljøregnskab omfatter først og<br />
fremmest de aktivitetsområder, der servicerer<br />
og sikrer <strong>SAS</strong>'s hovedaktivitet som er transport<br />
af passagerer og fragt. Med denne form for<br />
hovedaktivitet følger en lang række opgaver så<br />
som flyvedligeholdelse, vedligeholdelse af<br />
komponenter, udstyr og køretøjer samt<br />
indkøbsopgaver, salgs- og marketingsopgaver,<br />
afregning og en lang række andre<br />
administrative aktiviteter.<br />
Geografisk er virksomheden placeret både inden<br />
for lufthavnsområdet i Kastrup hvor Københavns<br />
Amt er tilsynsmyndighed og i en række<br />
omkringliggende lokaliteter, hvor Tårnby<br />
Kommune er tilsynsmyndighed.<br />
Indenrigsstationerne Aalborg og Tirstrup har<br />
henholdsvis Aalborg- og Århus Kommuner som<br />
tilsynsmyndighed.<br />
Antal ansatte i <strong>2000</strong> var i alt i <strong>SAS</strong> i Danmark<br />
7938 personer omregnet i fuldtidsbeskæftigede.<br />
Antallet af arbejdsskader var i <strong>2000</strong> på 214,<br />
med en H-værdi på 17.7. Sygefraværet var på<br />
6,3% for de timelønnede og 5% for<br />
funktionærer.<br />
Passagertallet var i <strong>2000</strong> på 9.807.748<br />
(9.247.426) og antallet af flyafgange i Kastrup<br />
var 87.637 (79.801). Arealmæssigt udgør <strong>SAS</strong>'s<br />
aktiviteter i Danmark ca. 240.000m2 bebyggede<br />
lokaliteter, hvoraf virksomheden ejer ca. 55%.<br />
For uddybende information om <strong>SAS</strong>'s<br />
økonomiske nøgletal og forretningsområder<br />
henvises til det økonomiske årsregnskab.<br />
Side 4 af 23<br />
Scandinavian Airline<br />
Virksomhedsadresse i Danmark:<br />
<strong>SAS</strong><br />
Hedegårdsvej 88<br />
2300 København S<br />
Tlf. 323<strong>2000</strong>0<br />
Postboxadresse:<br />
<strong>SAS</strong><br />
Postbox 150<br />
2770 Kastrup<br />
Internetadresse:<br />
www.sas.dk<br />
<strong>SAS</strong> HMS i Danmark:<br />
<strong>SAS</strong> IM<br />
Hedegårdsvej 88<br />
2300 København S<br />
Miljøchef Jens Øland<br />
Postboxadresse:<br />
<strong>SAS</strong><br />
Postbox 150<br />
2770 Kastrup<br />
<strong>Miljøregnskab</strong> er udarbejdet af:<br />
Martin Porsgaard Nielsen (ansv.)<br />
Uffe Halldorsson<br />
Charlotte Trap-Kinberg<br />
Bestilling og henvendelser:<br />
Tlf. 32323011 eller fax: 32325291
Forord<br />
af personaledirektør Susanne Larsen<br />
<strong>SAS</strong> ønsker indenfor luftfartsbranchen at være<br />
førende på miljø- og arbejdsmiljøområdet.<br />
Sådan lyder et af nøgleelementerne i <strong>SAS</strong> miljø-<br />
og arbejdsmiljøpolitik, og det stiller selvfølgelig<br />
store krav om at rammerne i <strong>SAS</strong> muliggør at<br />
miljø- og arbejdsmiljøforhold kan tænkes ind i<br />
det daglige arbejde. Det stiller krav til alle om, at<br />
tage et miljø- og arbejdsmiljøansvar, og det<br />
stiller krav om, at vi også på disse område<br />
arbejder på grundlag af klare mål og<br />
sammenhængende handlingsplaner.<br />
Dette miljøregnskab – nummer seks i rækken –<br />
giver et billede af de aktiviteter der i <strong>2000</strong> er<br />
gennemført på miljø- og arbejdsmiljøområdet.<br />
Den voksende trafik og den intensiverede<br />
konkurrence betinger i endnu stærkere grad at<br />
virksomhederne tager sin del af ansvaret for de<br />
belastninger af mennesker og omgivelser som<br />
udviklingen indebærer. Herigennem skal vi være<br />
med til at sikre at virksomhedens aktiviteter er<br />
bæredygtige i såvel miljø- som i social- og<br />
økonomisk forstand.<br />
Da vi er en skandinavisk virksomhed, og mere<br />
og mere indretter vores virksomhed herefter, er<br />
det glædeligt at kunne konstatere, at vi også i år<br />
gjorde miljømæssige fremskridt. Vi fik også<br />
skabt et fælles datagrundlag for rapportering af<br />
sygefravær og arbejdsulykker. På nationalt plan<br />
tog vi endnu et skridt i nedadgående retning,<br />
når det gælder antallet af arbejdsulykker.<br />
Retningen er fortsat rigtig, også selv om det<br />
ikke går i så rask et tempo som man måske<br />
kunne ønske sig. Fortsatte skridt i den rigtig<br />
retning forudsætter at personale og ledere på<br />
alle planer involverer sig i det miljømæssige<br />
forbedringsarbejde. Der er fortsat masser at<br />
tage fat på!<br />
Side 5 af 23<br />
For at kunne matche fremtidens krav på et<br />
kvalificeret grundlag har en række<br />
organisatoriske og interne tilpasningsaktiviteter<br />
fyldt en del i <strong>2000</strong>.<br />
Helse-, miljø- og sikkerhedsafdelingen er den<br />
centrale rådgivningsfunktion i miljø- og<br />
arbejdsmiljøarbejdet. I løbet af året blev der lagt<br />
fællesskandinaviske planer for udviklingen af<br />
HMS-funktionen. De centrale udviklingsmål har<br />
været at videreudvikle kvaliteten i<br />
rådgivningsarbejdet og styrke orienteringen<br />
mod kunden, så HMS også fremover vil være<br />
det naturlige valg, når luftfartsbranchen skal<br />
vælge miljø- og arbejdsmiljørådgivere.<br />
Udviklingen understøtter målsætningen om at<br />
styrke markedsføringen overfor interne og<br />
eksterne kunder, øge den skandinaviske HMSkoordinering,<br />
tage initiativer der understøtter<br />
miljøorganisationens miljø- og<br />
arbejdsmiljøarbejde og være med helt fremme<br />
på de rådgivningsområder, der fremover bliver<br />
øget behov for, f.eks. det rummelige<br />
arbejdsmarked, psykisk arbejdsmiljø og<br />
miljøstyring.<br />
På denne måde vil HMS også i fremtiden have<br />
en central rolle sammen med <strong>SAS</strong>'s ledere og<br />
medarbejdere i bestræbelserne på at nå<br />
visionen om at have en førende position på<br />
miljø- og arbejdsmiljøområdet.
Miljøberetning <strong>2000</strong><br />
Indledning<br />
<strong>2000</strong> har for hele <strong>SAS</strong> været meget præget af<br />
en række ændringer af store dele af<br />
organisationen, hvilket også har haft indflydelse<br />
på miljøarbejdet i virksomheden. Men også den<br />
fortsatte ekspension af luftfarten har påvirket<br />
udviklingen.<br />
Det betyder at mange af de faktuelle tal skal<br />
vurderes i relation til disse aktivitetsstigninger.<br />
<strong>SAS</strong> er imidlertid ikke en egentlig<br />
produktionsvirksomhed hvor input og output<br />
liniert kan sammenholdes og illustrere<br />
udviklingen. For en udpræget servicevirksomhed<br />
som <strong>SAS</strong> er det ofte aftalernes specifikke<br />
indhold der bestemmer hvilke konsekvenser<br />
aktiviteterne får på eksempelvis forbruget af<br />
ressourcer. Man kan dog som en grov rettesnor<br />
bedst sammenholde forbrug af ressourcer med<br />
eksempelvis antal fly i flåden, antal starter og<br />
landinger og antal passagerer. Disse<br />
overordnede tal udtrykker i det væsentligste det<br />
generelle aktivitetsniveau i virksomheden.<br />
Mange modificerende elementer som<br />
eksempelvis integrationen i Star Alliance,<br />
arbejde der udføres for andre selskaber, eller<br />
arbejde der udføres eksternt, betyder derfor<br />
forholdsvis stor usikkerhed omkring<br />
sammenhængen mellem aktiviteter og forbrug,<br />
eller mellem aktiviteter og antal skader på<br />
mennesker og materiel.<br />
Der er ingen tvivl om, at det er flytrafikken der<br />
er langt den største miljøbelastning for en<br />
virksomhed som <strong>SAS</strong>. Beregninger viser at af<br />
<strong>SAS</strong>'s samlede aktiviteter udgør flyvirksomhedens<br />
miljøbelastning 80-90%. Som nævnt<br />
tidligere redegøres der ikke for den del af<br />
virksomheden i denne rapportering. I kraft af<br />
<strong>SAS</strong>'s mange forskelligartede opgaver og store<br />
volumen er mange af de øvrige aktiviteter<br />
alligevel betydelige.<br />
Såvel i beretningsdelen som i efterfølgende<br />
artikler vil de væsentligste ydre miljø-forhold og<br />
arbejdsmiljøemner i kalenderåret <strong>2000</strong> blive<br />
behandlet.<br />
Side 6 af 23<br />
Væsentligste miljø- og<br />
ressourcemæssige parametre<br />
Sidst i denne rapport er der en samlet oversigt<br />
over de vigtigste miljø- og<br />
arbejdsmiljørelaterede data fra virksomheden i<br />
<strong>2000</strong>. Oversigten indeholder personaleforhold,<br />
arbejdsmiljø, ydre miljø, materielle skader samt<br />
udgifter i forbindelse med ikke tilsigtede<br />
afvigelser på ovennævnte områder.<br />
Interne analyser viser at virksomhedens<br />
væsentligste miljøparametre kan indplaceres<br />
under følgende områder: Kemikalier generelt,<br />
spildevand som følge af flyvask, affald fra fly og<br />
produktion, afisning med glykol, anvendelse af<br />
energi/ressourcer, og støj ved motorkøringer.<br />
Inden for disse områder foregår der en række<br />
aktiviteter der sigter mod at minimere<br />
miljøbelastningerne. Områderne vil blive<br />
uddybet i denne rapportering.<br />
Kemidatabase<br />
<strong>SAS</strong> har fortsat arbejdet med at udvikle en<br />
tværskandinavisk database for alle<br />
kemikalieprodukter i virksomheden. Med<br />
systemets indførelse forbedres mulighederne<br />
for håndtering og anvendelse af kemikalier.<br />
Dette bliver en vigtig forudsætning for fremtidigt<br />
arbejde med systematisk at substituere. Målet<br />
om at implementere systemet medio <strong>2000</strong><br />
måtte skydes til 2001 på grund af stor<br />
kompleksitet vedrørende den datamæssige<br />
sammenkobling mellem leverandørens og <strong>SAS</strong>'s<br />
systemer.
Miljøgodkendelser<br />
<strong>SAS</strong> fik i <strong>2000</strong> miljøgodkendelse af Kbh's Amt<br />
til etablering af en ny container - og<br />
genbrugsplads bl. a. til en række af de<br />
fraktioner der skal genanvendes.<br />
Aktiviteter der udføres i overensstemmelse med<br />
eksisterende miljøgodkendelser videreførtes<br />
inden for de givne vilkår (læs mere side 13). I<br />
overensstemmelse med den tidsfrist som Kbh.'s<br />
Amt har fastsat, indsendte <strong>SAS</strong> i 1999<br />
miljøtekniske redegørelser for yderligere en<br />
række igangværende aktiviteter der er vurderet<br />
til at være godkendelsespligtige. <strong>SAS</strong> havde<br />
forventet at modtage godkendelser med<br />
tilhørende vilkår i løbet af <strong>2000</strong>, men amtet har<br />
meddelt, at man på grund af travlhed først<br />
forventer at være gennem sagsbehandlingen i<br />
løbet af 2001. Dog er etablering af et nyt anlæg<br />
til rensning af spildevand fra flyvask, som er et<br />
af de godkendelsespligtige områder, under<br />
projektering i overensstemmelse med de vilkår<br />
og tidsfrister som amtet har fremsendt (se side<br />
13). På grund af vilkårets omfang og<br />
kompleksitet er varslet om at løse problemet<br />
vedrørende udledning af tungmetaller ultimo<br />
<strong>2000</strong> nu fastsat til medio 2002.<br />
Commuter<br />
Som et meget centralt vilkår i<br />
miljøgodkendelsen af <strong>SAS</strong> Commuters nye<br />
faciliteter i lufthavnsområde øst, har<br />
virksomheden i <strong>2000</strong> fået installeret og<br />
myndighedsgodkendt et anlæg til rensning af<br />
spildevand fra fortrinsvis flyvask. Anlægget har i<br />
løbet af året bestået sin prøve i praksis. D.v.s. at<br />
al udledning af tungmetaller og andre<br />
forurenende stoffer fra vaskeprocesserne<br />
opsamles og bortskaffes via godkendt<br />
transportør.<br />
Energi<br />
Forbrug af brændstof til <strong>SAS</strong>'s flytrafik er først<br />
og fremmest beskrevet i det tværskandinaviske<br />
miljøregnskab. Heri kan man bl.a. læse om<br />
udviklingen i <strong>SAS</strong>'s fornyelsesprogram af<br />
flyflåden. I <strong>2000</strong> betød det at brændstofeffektiviteten<br />
forbedredes, og at man i absolutte<br />
tal opnåede en reduktion af såvel kuldioxid,<br />
kvælstofoxider og kulbrinte. Disse tal gælder<br />
naturligvis for hele <strong>SAS</strong>'s internationale<br />
rutetrafik. Dansk indenrigs er med i disse tal,<br />
men er vanskelige at isolere til et dansk<br />
miljøregnskab, idet den løbende udskiftning i<br />
flyflåden, ændrede ruteplaner, intensiveret<br />
samarbejde med andre flyselskaber og ønsket<br />
om at have størst mulig flexibilitet med fly der<br />
Side 7 af 23<br />
flyver skiftende ruter gør, at beregninger af<br />
emissioner på dansk indenrigs alene, ikke kan<br />
gøres kvalificeret. Denne rapport indeholder<br />
derfor kun oplysninger om den samlede<br />
mængde brændstof der er anvendt til <strong>SAS</strong>'s<br />
beflyvninger af det danske rutenet samt<br />
totalmæmgder brændstof der er påfyldt<br />
samtlige afgående fly i Danmark.<br />
Brændstofforbruget faldt på dansk<br />
indenrigstrafik med ca 11%, hvilket skyldtes<br />
indfasning af nye fly, men også et reduceret<br />
antal flyvninger p.g.a. faldende antal passagerer.<br />
Blandt de vigtigste aktiviteter på jorden lykkedes<br />
det endnu en gang at opnå et fald i<br />
varmeforbruget. Reduktionen i varmeforbruget<br />
hænger sammen med at <strong>SAS</strong> Bygningsservice i<br />
<strong>2000</strong> investerede i energitiltag der bl.a.<br />
indebærer en optimeret drift af brændere på fyr<br />
til gas og olie og installation af ekstra<br />
varmtvandsbeholdere til optimeret nedkøling af<br />
returvand til fjernvarmesystemet.<br />
Også elforbruget faldt en anelse. Derimod<br />
undgik man ikke en stigning i vandforbruget på<br />
knap 6%, hvilket først og fremmest må tilskrives<br />
den stigende aktivitet.<br />
På grund af omlægning af en del af<br />
køretøjsparken til benzindrift i stedet for diesel<br />
samt udvidelse af antal traktorer til transport af<br />
containere m.m., steg forbruget af brændstof til<br />
udstyr og køretøjer i <strong>2000</strong> med ca. 20%.<br />
Byggeprojekter<br />
I de fortsatte planer om udbygning af <strong>SAS</strong>'s<br />
faciliteter i lufthavnen indgår miljø- og<br />
arbejdsmiljøspørgsmål som en naturlig del af<br />
program- og projektarbejdet. HMS har til brug<br />
for kommende byggerier udarbejdet<br />
kravsspecifikationer og kommentarer med<br />
henblik på at skabe miljøtilpassede<br />
byggeprocesser og bygninger.<br />
E-learning i miljø<br />
I <strong>2000</strong> blev det besluttet at opbygge et PCbaseret<br />
uddannelsesprogram i miljø. Ud over at<br />
skulle tilgodese krav og målsætninger i<br />
miljøledelsessystemet ISO 14001, som <strong>SAS</strong><br />
Technical Services og <strong>SAS</strong> Cargo har besluttet<br />
sig for at arbejde med, skal programmet også<br />
anvendes som et generelt uddannelsesværktøj<br />
til alle i <strong>SAS</strong>. Udvikling og opbygning af<br />
programmet startede ultimo <strong>2000</strong> og er planlagt<br />
iværksat medio 2001
Betalingsfri bustransport for <strong>SAS</strong>ansatte<br />
I august <strong>2000</strong> var der premiere på et nyt<br />
transportsystem for <strong>SAS</strong>-ansatte og gæster.<br />
Transporten varetages af HT og er etableret så<br />
den i størst muligt omfang er<br />
sammenhængende med den øvrige bus- og<br />
togtrafik. Transporten foregår mellem <strong>SAS</strong>'s<br />
lokaliteter i lufthavnsområdet, afdelingerne på<br />
Amager Strandvej og på Hedegårdsvej så<br />
ansatte og gæster kan benytte bussen til/fra<br />
arbejde, møder og andre ærinde i stedet for<br />
taxa- eller privatkørsel. Som en ekstra<br />
miljøfordel har bussen erstattet den transport<br />
der hidtil har fundet sted mellem <strong>SAS</strong> Radisson-<br />
hotellet og lufthavnen.<br />
Tøjprojekt<br />
Arbejdet med at udvikle og forbedre<br />
arbejdsbeklædningen for medarbejderne i <strong>SAS</strong><br />
fortsattes i <strong>2000</strong>. Målene er at opnå bedre<br />
kvalitet og komfort samt gennem større<br />
holdbarhed, større indkøbsleverancer og bedre<br />
logistik også at reducere omkostningerne.<br />
Udviklingsarbejdet foregår i nært samarbejde<br />
med slutbrugerne. Miljøkrav søges indfriet<br />
gennem miljøvurderinger af materialer,<br />
leverandører og transportoplæg samt tilpassede<br />
genanvendelses- og bortskaffelsesforhold. (se<br />
mere side 21)<br />
Medarbejderinddragelse og samarbejde<br />
<strong>SAS</strong> har en lang tradition for at inddrage<br />
medarbejderne i beslutningsprocesserne.<br />
Formelt foregår dette i regi af virksomhedens<br />
HSU (Hovedsamarbejdsudvalg), i SAMU (<strong>SAS</strong><br />
Miljøudvalg) og i en lang række lokale udvalg og<br />
grupper i linieorganisationernes respektive<br />
enheder og afdelinger.<br />
I forhold til de aktiviteter der er beskrevet i<br />
denne rapport har medarbejderne været<br />
inddraget i en række af de nævnte opgaver og<br />
projekter. Endvidere rapporterer HMS til SAMU<br />
og er dermed en del af det etablerede<br />
samarbejdssystem i <strong>SAS</strong>. <strong>Miljøregnskab</strong>et er<br />
behandlet og tiltrådt af ledelsens,<br />
miljøorganisationens og medarbejdernes<br />
repræsentanter i SAMU.<br />
Side 8 af 23<br />
Relationer og samarbejde med<br />
myndigheder<br />
Københavns Lufthavne A/S (KLH) har den<br />
samlede miljøgodkendelse for lufthavnen hvad<br />
angår egne aktiviteter samt trafik- og<br />
anlægsforhold. Luftfartsselskaberne har<br />
ansvaret for egne produktionsforhold og dertil<br />
knyttet udstyr etc. <strong>SAS</strong> samarbejder konstruktivt<br />
og koordinerende med KLH samt øvrige<br />
selskaber om forskellige miljøopgaver og<br />
projekter i lufthavnen.<br />
Kbh's Amt er godkendende myndighed for<br />
mulige miljøpåvirkende aktiviteter inden for<br />
lufthavnsområdet hvor hangarer, hovedlager<br />
samt en række værksteder og serviceområder er<br />
placeret.<br />
Tårnby Kommune er godkendende myndighed<br />
for <strong>SAS</strong>'s aktiviteter der ligger uden for<br />
lufthavnsområdet i kommunen. Her drejer det<br />
sig om vedligeholdelsesværksteder for hjul- og<br />
bremser, stole, instrumenter og øvrigt interiør.<br />
På arbejdsmiljøområdet er det tilsynskredsen<br />
der varetager Arbejdstilsynets opgaver.<br />
<strong>SAS</strong> har et konstruktivt og forpligtende<br />
samarbejde med alle de nævnte instanser.<br />
Forureningssager<br />
I 1999 konstateredes en mindre forurening af<br />
<strong>SAS</strong>'s arealer på Hedegårdsvej. Årsagen var<br />
nedsivning fra en fraflyttet nabogrund. Sagen<br />
afsluttedes i <strong>2000</strong>, og <strong>SAS</strong> blev holdt<br />
fuldstændig fri for udgifter i denne forbindelse.<br />
Siden 1997 har der verseret en sag vedrørende<br />
sanering af grunden hvor <strong>SAS</strong> Components<br />
opførte sine bygninger i 1994-95. Sagen<br />
mellem <strong>SAS</strong> og den tidligere ejer drejede sig om<br />
ansvaret for en nødvendig afværgeforanstaltning<br />
mod nedsivning af forurenede stoffer. Højesteret<br />
stadfæstede i <strong>2000</strong> afgørelsen fra landsretten i<br />
1999, hvor det blev afgjort at modparten tabte<br />
sagen.<br />
En længe verserende sag vedrørende<br />
anmeldelser af <strong>SAS</strong> for ulovlig brug af<br />
motorbremser ved nogle landinger er frafaldet<br />
på grund af tvivl om de udførte målinger. Som<br />
en udløber af sagen er der nedsat en<br />
arbejdsgruppe vedrørende støjbegrænsende<br />
foranstaltninger. <strong>SAS</strong> deltager i denne arbejdsgruppe<br />
sammen med repræsentanter fra bl.a.<br />
Statens Luftfartsvæsen, Miljøstyrelsen, KLH<br />
A/S.
Flyskader<br />
Uheldigvis var <strong>SAS</strong> i <strong>2000</strong> udsat for to store<br />
materielle skader på fly under aktiviteter på<br />
jorden. En toiletbil kolliderede med et MD 80-fly,<br />
og senere på året var et andet MD 80-fly<br />
impliceret i et uheld med en bugseringstraktor.<br />
Arbejdsulykker<br />
<strong>SAS</strong> i Danmark har fastholdt målet om fortsat at<br />
mindske antallet af arbejdsulykker. Antallet af<br />
anmeldte ulykker er faldet i absolutte tal, hvilket<br />
betyder at nøgletallet udtrykt i H-værdien for 6.<br />
år i træk er forbedret til 17,7 i <strong>2000</strong>. Der sker<br />
dog stadig for mange personskader og målet er<br />
derfor fortsat at reducere antallet.<br />
APV<br />
APV (arbejdspladsvurdering)er et af værktøjerne<br />
til at forbedre arbejdsmiljøet. Overalt i <strong>SAS</strong><br />
gennemføres APV-processerne. Medarbejderne<br />
og ledelse er inddraget i arbejdet og<br />
forankringen ligger først og fremmest i den<br />
etablerede miljøorganisation. Kvalitetssikring og<br />
forbedringstiltag foregår dels decentralt i<br />
linieorganisationen og i SAMU samt gennem<br />
dialog med, og rådgivningsassistance fra, HMS<br />
(se side 21)<br />
Ny tilsynspraksis<br />
I efteråret <strong>2000</strong> besluttede SAMU, at der i løbet<br />
af 2001 skal tages stilling til hvordan <strong>SAS</strong> skal<br />
forholde sig til arbejdstilsynets kommende<br />
tilsynspraksis, der indebærer en inddeling af<br />
danske arbejdspladser i kategorier afhængig af,<br />
Side 9 af 23<br />
hvor godt styr man har på arbejdsmiljøet. Der vil<br />
også blive behov for at tage stilling til hvordan<br />
virksomheden skal forholde sig til eventuelt<br />
kommende arbejdsmiljøcertificeringer som<br />
arbejdsministeriet har varslet.<br />
Skærmterminalarbejdspladser<br />
Arbejdspladser med stor anvendelse af<br />
skærmterminaler efterspørger forbedringer til<br />
den traditionelle skærm og mus. I nogle af de<br />
mest intensive skærmterminalområder blev der<br />
derfor i <strong>2000</strong> iværksat en række forsøg med<br />
nye pegeredskaber. Herigennem forventes det,<br />
at man kan reducere nogle af de belastningsskader<br />
der opstår ved de intensive skærmterminalarbejdspladser.<br />
Også de<br />
arbejdsorganisatoriske forhold bliver der<br />
arbejdet for at forbedre.<br />
Arbejdsmiljø om bord<br />
Arbejdsmiljøarbejdet for personale om bord i fly<br />
var i <strong>2000</strong> især fokuseret på to forhold. En<br />
række konstateringer af lugt og røggener er ved<br />
forskellige situationer blevet anmeldt og<br />
efterfølgende vurderet. En række<br />
vedligeholdelses- og overvågningsrutiner er<br />
blevet skærpet, og antallet af hændelser er<br />
faldet mærkbart. En anden sag der har påkaldt<br />
sig stor opmærksomhed er ombygningen af MD<br />
80-flådens faciliteter om bord. Konsekvenserne<br />
for arbejdsmiljøet er blevet gennemgået og<br />
analyseret med henblik på at varetage hensynet<br />
til arbejdsmiljøforholdene. Rapporten "Config<br />
<strong>2000</strong>" indgår i fremtidig projektering og<br />
indretning om bord.<br />
Sygefravær<br />
Selv om <strong>SAS</strong> har formået at nedbringe antallet<br />
af arbejdsulykker og sygefravær hvert år i de<br />
sidste seks år, er begge områder fortsat ikke<br />
tilfredsstillende. Der er derfor igangsat en række<br />
tiltagsprogrammer. På sygefraværsområdet er<br />
der vedtaget et reduktionsmål på 1% for 2003.
Ydre miljø<br />
Som det er beskrevet i indledningen retter dette miljøregnskab sig primært mod de<br />
aktiviteter der finder sted på jorden i <strong>SAS</strong>'s bygninger, nærmiljøet og faciliteter i<br />
Kastrup. Flytrafikken og den miljøbelastning der finder sted i forbindelse hermed er<br />
udførligt beskrevet i <strong>SAS</strong>'s samlede <strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong> der dækker hele<br />
virksomhedens forretningsområde i Norge, Sverige og Danmark. <strong>SAS</strong>'s samlede<br />
miljøregnskab kan rekvireres ved henvendelse til adressen på side xxxx eller på<br />
www.sas.dk Her finder man de elektroniske udgaver af både det trykte miljøregnskab,<br />
<strong>SAS</strong>' s økonomiske årsregnskab, og man kan endvidere studere en udvidet udgave af<br />
miljøregnskabet som mere detaljeret beskriver en række data og oplysninger. Også<br />
tidligere års regnskaber finder man på denne web-adresse. Det økonomiske regnskab<br />
og det tværskandinaviske miljøregnskab findes på norsk, svensk, dansk og engelsk.<br />
Side 10 af 23
Miljøgodkendelser, eksisterende:<br />
<strong>SAS</strong> Commuter miljøgodkendelse<br />
Københavns Amt er tilsynsmyndighed for<br />
aktiviteterne inden for lufthavnsområdet, hvor<br />
også <strong>SAS</strong> Commuter er placeret med alle sine<br />
aktiviteter. <strong>SAS</strong> Commuter har egen<br />
miljøgodkendelse til sine<br />
veligeholdelsesaktiviteter i hangar og<br />
værksteder. Der er ingen bemærkninger for år<br />
<strong>2000</strong><br />
<strong>SAS</strong> Commuter - rensningsanlæg<br />
<strong>SAS</strong> commuter modtog i <strong>2000</strong><br />
miljøgodkendelse af et rensningsanlæg til<br />
rensning af vand fra Commuters nye hangar.<br />
Spildevandet stammer hovedsageligt frar fra fly-<br />
og bilvask. Fra opstarten i efteråret <strong>2000</strong> har<br />
driften af anlægget været tilfredsstillende og<br />
prøver på kvaliteten af vandet har ligeledes vist<br />
tilfredsstillende resultater.<br />
Material supply and components<br />
<strong>SAS</strong> Material supply<br />
and Components har<br />
egen godkendelse.<br />
Hertil hører Hjul- og<br />
bremseværksted<br />
samt Carbon brakes<br />
I <strong>2000</strong> er der<br />
projekteret med et ny renseri der i betragtelig<br />
grad vil reducere emissionen af VOC samt<br />
reducere spildevandsmængden væsentligt.<br />
Anlæget vil blive taget i brug i løbet af <strong>2000</strong>.<br />
Centrallager<br />
<strong>SAS</strong>'s kemikalielager har en særskilt<br />
miljøgodkendelse godkendelse som blev bragt<br />
på plads i 1999. Der er ingen bemærkninger<br />
hertil for år <strong>2000</strong>.<br />
Autovask<br />
Der har været problemer med det installerede<br />
anlæg til genbrugsvand, hvilket har betydet at<br />
genbrug af vandet ikke har kunne holdes på<br />
samme høje niveau som tidligere. Bl.a. har<br />
anlægget været plaget af voldsomme lugtgener.<br />
Graden af genanvendelse er derfor reduceret og<br />
der er indledt drøftelser med leverandøren for<br />
om muligt at finde en løsning.<br />
Øvrige afdelinger<br />
Ansøgninger om miljøgodkendelse af<br />
hangaraktiviteter og autoværksted ligger til<br />
behandling i Københavns Amt. Det var forventet<br />
at modtage vilkår og godkendelse i løbet af<br />
Side 11 af 23<br />
<strong>2000</strong>, men amtet har p.g.a. den store pukkel af<br />
miljøtekniske redegørelser man modtog op til<br />
tidsfristen i 1999 endnu ikke fremsendt<br />
godkendelsen.<br />
Flyvaskevand<br />
I december <strong>2000</strong> fremsendte Københavns Amt<br />
et tillægsvilkår, der pålægger virksomhederne at<br />
al udledning af urenset flyvaskevand skal<br />
ophøre senest 18 måneder fra brevets datering,<br />
d.v.s. omkring 15 juni 2002. I samme<br />
forbindelse er <strong>SAS</strong> og andre flyoperatører blevet<br />
anmodet om at indsende projektforslag om<br />
fremtidig flyvask, herunder rensning eller<br />
bortskaffelse af flyvaskevandet. Dette skal være<br />
fremsendt senest 15. juni 2001.<br />
Kravet skyldes indholdet af tungmetaller i<br />
flyvaskevandet. <strong>SAS</strong> vil i foråret 2001 udarbejde<br />
et projektforslag, der kan imødekomme<br />
myndighedernes krav.<br />
gram<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
<strong>2000</strong><br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Tungmetaludledning<br />
1999 <strong>2000</strong> <strong>2000</strong><br />
Værdi af tungmetaller målt i afløb<br />
VOC<br />
Cadmium<br />
Chrom<br />
Stigningen i brugen af organiske<br />
opløsningsmidler skyldes dels en bedre<br />
opsamling af data, dels at forbruget er reelt<br />
stigende. Med ibrugtagning af et nyt anlæg til<br />
rensning af hjul og bremser i Material Supply,<br />
Kastrup Havn Landside, forventes det at<br />
forbruget vil falde betragteligt til næste år.<br />
Motorkøringer<br />
I <strong>2000</strong> blev der foretaget et usædvanligt stort<br />
antal motortests, hvilket først og fremmest hang<br />
sammen med ekstraordinære hyppige<br />
problemer med DC9- og B737-motorerne. For at<br />
sikre maximal kvalitet og sikkerhed på<br />
flymotorerne blev der foretaget mange flere<br />
eftersyn og vedligeholdelsesudskiftninger end
traditionelt. Med en stigning i antal<br />
motorkøringer til et højere niveau end tomgang<br />
(idle) fra 389 i 1999 til 577 i <strong>2000</strong>, var der tale<br />
om en stigning på 48%. Problemerne med<br />
B737-motorerne forventes at blive endeligt løst i<br />
løbet af 2001, og der skal herefter helst ske en<br />
"normalisering" i antal motorkøringer. Mange af<br />
de foretagne køringer er udført på niveauer<br />
under det maximale, og langt fra alle<br />
motorkøringer påvirker omgivelserne uden for<br />
selve lufthavnsområdet<br />
<strong>SAS</strong>'s motorkøringer foretages på et område<br />
foran hangarerne og netop denne placering af<br />
den forholdsvis støjende aktivitet betyder, at<br />
nærmeste beboere generes mindst muligt.<br />
Miljømyndighedernes godkendelse af<br />
motorkøringer forudsætter den specifikke<br />
placering og indebærer en række restriktioner i<br />
tider på døgnet der må køres og på hvilket<br />
støjmæssigt niveau. Endvidere skal alle<br />
motorkøringer over det niveau der kaldes<br />
tomgang indrapporteres til myndighederne.<br />
Varmegenvinding af vand<br />
Gennem de seneste år har <strong>SAS</strong> løbende<br />
konverteret olieopvarmede varmeanlæg til<br />
fjernvarme. Dette sker i overensstemmelse med<br />
myndighedernes krav om konvertering af gamle<br />
anlæg. Konverteringern i nogle af de gamle<br />
bygninger kan ikke blive optimal, idet<br />
varmeflader og radiatorsystemer ikke har været<br />
konstrueret til at afkøle vandet tilstrækkeligt for<br />
at opfylde varmeværkernes krav om en afkøling<br />
ned til 32 grader eller mindre. Da udskiftning af<br />
eksisterende anlæg ville medføre for store<br />
omkostninger, blev det i <strong>2000</strong> besluttet at<br />
installere varmtvandsbeholdere der skulle<br />
optimere afkølingen af returvandet. Dette sker<br />
ved at man leder vandet med for høj en<br />
returtemperatur fra varmeflader og radiatorer i<br />
bygningen gennem en ekstra<br />
varmtvandsbeholder for yderligere afkøling.<br />
Herved overføres der varme til husets anlæg<br />
inden det sendes tilbage til varmeværket.<br />
Denne forholdsvis simple proces reducerer<br />
energiforbruget til opvarmning og giver dermed<br />
også en væsentlig bedre driftsøkonomi.<br />
Energitiltag på gasfyr og oliefyr<br />
I juli <strong>2000</strong> installerede <strong>SAS</strong> såkaldte<br />
"intelligente" reguleringsenheder af mærket<br />
ERGOTHERM på opvarmningskilder baseret på<br />
henholdsvis gas og olie. Installationen er<br />
foretaget i <strong>SAS</strong>'s bygninger på Kastruphavn<br />
Landside, Importterminalen, Hamlet bygningen<br />
Side 12 af 23<br />
på Skøjtevej og på datablok 6 og 7, hvoraf nogle<br />
af de gamle bygninger på adresserne stadig<br />
anvender olieopvarmning.<br />
Reguleringsenhederne skal ganske enkelt<br />
optimere driften af brændere på fyrene. Dette<br />
sker via en databank der læser husets behov<br />
ved at lagre oplysninger om temperaturer og<br />
brændernes starttider. Efter en<br />
dataindsamlingsperiode på ca. 14 dage<br />
beregner enheden de kommende startbehov.<br />
Starter og køretid reduceres derefter ved at<br />
flytte opstart til en lavere temperatur og<br />
tilsvarende stoppe ved en lavere temperatur.<br />
Systemet påvirker ikke komforten og der opnås<br />
en mærkbar energibesparelse.<br />
Leverandøren af ERGOTHERM har stillet en<br />
energibesparelse på mindst 12% i udsigt,<br />
hvilket for de valgte anlægs vedkommende<br />
svarer til en opvarmning af 28 parcelhuse. At<br />
dømme efter energitallene for 3. og 4. kvartal<br />
<strong>2000</strong> ser det ud til at den lovede besparelse kan<br />
holde idet energien er reduceret med mere end<br />
det lovede. Det installerede anlæg sparer dog<br />
mest i i overgangsperioderne mellem<br />
sommer/efterår og vinter/forår. Først efter<br />
mindst et års drift kan der gives et helt præcist<br />
billede af gevinsten ved systemet.<br />
Brændstof til køretøjer<br />
I løbet af <strong>2000</strong> skete der en del ændringer i<br />
forbrugsmønstret angående forbrug af diesel og<br />
benzin til køretøjer i lufthavnsområdet i Kastrup.<br />
Stigningen i trafikken i <strong>2000</strong> medførte stigende<br />
aktivitet omkring starter og landinger,<br />
passagerer, bagage, personale etc. og med<br />
transport af fly mellem hangarer, gates og en<br />
lang række andre faciliteter. Ovenstående<br />
udvikling har betydet at brændstofforbruget er<br />
øget. Dertil kommer at flytningen af <strong>SAS</strong><br />
Commuter fra det centralt placerede hangarområde<br />
til egne og nye faciliteter i<br />
lufthavnsområde øst har givet længere<br />
transportafstande, både af personale og af fly til<br />
og fra hangarområde.<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Brændstof pr. flyafgang, køretøjer<br />
1995 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong>
Fra slutningen af 1999 og gennem hele <strong>2000</strong><br />
har <strong>SAS</strong> foretaget en væsentlig ændring i<br />
køretøjsparken inden for lufthavnsområdet.<br />
Virksomhedens dieseldrevne transitbiler, der<br />
kører mellem standpladserne og hangar -<br />
områderne, er skiftet ud med benzindrevne.<br />
<strong>SAS</strong> har vurderet at dieselbilerne ikke var de<br />
mest egnede til de mange starter og stop som<br />
hver enkelt køretøj hver dag udsættes for.<br />
Hyppige start og stop betød megen<br />
soddannelse og dermed mange serviceeftersyn.<br />
Beslutningen om at gå over til benzindrevne<br />
biler har reduceret omkostningerne til<br />
vedligeholdelse samt sænket udgifterne ved drift<br />
og leasing af køretøjerne. <strong>SAS</strong> er begyndt at<br />
anvende mindre køretøjer med højere et<br />
kilometertal pr liter, hvor det indtil nu har<br />
kunnet lade sig gøre. En samlet og underbygget<br />
analyse af miljøkonsekvenserne af overgangen<br />
til benzindrevne køretøjer og til anvendelse af de<br />
mindre køretøjer er ikke foretaget. Økonomisk<br />
kan det konstateres, at prisen for diesel i løbet<br />
af <strong>2000</strong> steg med over 30% pr. liter.<br />
Som et klart forbedringstiltag blev det i <strong>2000</strong><br />
besluttet at gennemføre en udskiftning af de<br />
nuværende bagagevogne der kører på både el<br />
(ca 25%) og diesel (75%) til rene elkøretøjer.<br />
Udskiftningen er planlagt til medio 2001.<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Side 13 af 23<br />
Brændstof pr. flyafgang, køretøjer<br />
1995 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Stigningen i brug af organiske opløsningsmidler og<br />
giftmærkede stoffer skyldes især overmaling og maling af<br />
logoer. Dækmalingen der anvendes indeholder Cromat som<br />
er på listen over giftmærkede stoffer. Substitutionsprodukt<br />
til den cromatholdige dækmaling forventes indført snart.<br />
Affald og genbrug: Som en konsekvens af den<br />
stigende trafik og det stigende aktivitetsniveau i<br />
lufthavnen generelt, skete der også en udvidelse af<br />
affaldsmængderne i <strong>2000</strong>. Som det fremgår af<br />
grafen lykkedes det ikke at opnå en højere grad af<br />
sorterede mængder, hvilket hænger sammen med<br />
logistikken omkring tømning og rengøring af fly og<br />
de gældende procedurer. Der er efterfølgende<br />
truffet aftale om at indgå i et samarbejde med<br />
myndighederne og de øvrige selskaber i<br />
lufthavnen om et udviklingsarbejde vedrørende<br />
affaldssituationen. En anden årsag til stagnation i<br />
sorteret mængde er at dæk til auto ikke længere<br />
indgår. Dækkene afleveres fortsat til genbrug, men<br />
opgørelsen foretages i styk. Se skema side 22.<br />
Liter<br />
2500<br />
<strong>2000</strong><br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
600000<br />
400000<br />
<strong>2000</strong>00<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
<strong>2000</strong><br />
1000<br />
0<br />
0<br />
Giftmærkede stoffer<br />
1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Forbrug af glycol<br />
<strong>SAS</strong> affaldsmængder <strong>2000</strong><br />
1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Forbrug af<br />
afiservæskeglycol<br />
uden<br />
vand<br />
Afiservæske<br />
opsamlet -<br />
glycol uden<br />
vand<br />
Usorteret<br />
Sorteret
1<strong>2000</strong><br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
<strong>2000</strong><br />
0<br />
Side 14 af 23<br />
Vandforbrug<br />
I alt er vandforbruget steget med 6 %. (Se skemaet sidst i miljøregnskabet). Som det fremgår af grafen fordeler stigningen sig<br />
forholdsvis jævnt over en række forskellige områder.<br />
30000<br />
25000<br />
<strong>2000</strong>0<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
Varmeforbrug<br />
I alt er varmeforbruget faldet med 8 % (Se skemaet sidst i miljøregnskabet). Det meget markante fald i hangar 1 skyldes<br />
Commuters fraflytning. Commuter er derfor fra <strong>2000</strong> repræsenteret i en selvstændig søjle.<br />
1998<br />
1999<br />
<strong>2000</strong><br />
1998<br />
1999<br />
<strong>2000</strong>
10000<br />
9000<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
<strong>2000</strong><br />
1000<br />
0<br />
Side 15 af 23<br />
EL-forbrug<br />
I alt er elforbruget faldet en anelse (Se skemaet sidst i regnskabet)<br />
80000<br />
70000<br />
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
<strong>2000</strong>0<br />
10000<br />
0<br />
Germicider Indvendig<br />
flyrengøring<br />
Udvendig<br />
flyrengøring<br />
Forbrug af kemikalier<br />
Andre sæber Olie til fly og<br />
køretøjer<br />
Rensemidler Maling<br />
De mest anvendte kemikalier opdelt i hovedgrupper. En del af forklaringen på udsvingene i graferne antages at hænge sammen<br />
med forbedrede opgørelsesmetoder.<br />
1998<br />
1999<br />
<strong>2000</strong><br />
1998<br />
1999<br />
<strong>2000</strong>
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Side 16 af 23<br />
Forbrug af kølemidler<br />
Halon 1301 og 1211<br />
Freon R12 og R22<br />
Freon 404A, R134<br />
og R502<br />
1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
I 1999 bevirkede et par lækager et ualmindeligt højt forbrug<br />
af både Halon og Freon. I <strong>2000</strong> er freonforbruget faldet i<br />
overensstemmelse med en gradvis udskiftning af gamle<br />
køleanlæg til freonfri anlæg. Halon anvendes i<br />
slukningsudstyr på flymotorer. Flyindustrien har<br />
international dispensation for anvendelse af halon idet der<br />
endnu ikke findes et brugbart alternativ.<br />
Hovedårsagen til faldet i brændstofforbruget 1997-<strong>2000</strong> er<br />
reduktion af flytrafik på dansk indenrigs.<br />
Forbrug af flybrændstof, indenrigs<br />
30000<br />
25000<br />
<strong>2000</strong>0<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong>
Arbejdsmiljø<br />
Data og indberetninger om arbejdsmiljøet i <strong>SAS</strong> i Danmark i <strong>2000</strong> adskiller sig ikke grundlæggende fra<br />
det foregående år. Enkelte sager har været i fokus, men året kendetegnes ved, at det endnu en gang<br />
lykkedes at forbedre ulykkesfrekvensen, H-værdien, der udtrykker forholdet mellem antal anmeldte<br />
arbejdsulykker og det præsterede antal arbejdstimer. Her har H-værdien for hele virksomheden i<br />
Danmark bevæget sig fra 18.9 i 1999 til 17,7 i <strong>2000</strong>. Faldet er ikke særlig markant, men skal ses som en<br />
kontinuerlig udviklingsproces over de sidste 6-7 år med en konstant forbedret H-værdi.<br />
I <strong>2000</strong> indførtes en beregning og fremlæggelse af tværskandinaviske nøgletal for henholdsvis antal<br />
anmeldte arbejdsulykker og for sygefravær. De mange forskelle der har været på tværs af<br />
landegrænserne er nu ryddet af vejen og <strong>SAS</strong> kunne i det økonomiske årsregnskab for <strong>2000</strong> for første<br />
gang præsenter e disse nøgletal. Tallene skal indgå som måltal eller Key Performence Indicators (KPI) og<br />
vil fremover blive udbygget med flere nøgletal bl. a. på gennemførelse af APV.<br />
Opbygningen af <strong>SAS</strong>'s APV-system har stået på i 3 år, og fra <strong>2000</strong> er det den samlede vurdering, at APV<br />
nu er implementeret og fungerer i de fleste områder.<br />
Forrige år påbegyndtes en proces med omstrukturering af <strong>SAS</strong>'s miljøorganisation, hvor ledelse,<br />
medarbejdere og HMS har deltaget. Denne proces fortsætter i 2001. Konturerne af en moderniseret og<br />
tilpasset måde at organisere miljø- og arbejdsmiljøarbejdet tegner sig nu.<br />
Store dele af <strong>SAS</strong>'s aktiviteter og serviceydelser foregår i et skandinavisk regi og med skandinaviske<br />
referencerammer. Det kan betyde at visse beslutninger og justeringer forsinkes. <strong>SAS</strong> er imidlertid inde i<br />
en tilpasningsproces af organisation og virksomhed der indebærer en række opdelinger i business-units.<br />
<strong>2000</strong> har på mange måder været præget af disse omstruktureringsprocesser, der også omfatter den del<br />
af organisationen som HMS tilhører.<br />
35,0<br />
30,0<br />
25,0<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
Side 17 af 23<br />
Ulykkesfrekvens: timel/funkt.<br />
1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Frq<br />
7,0<br />
6,0<br />
5,0<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Ulykkens sværhedsgrad: timel/funkt.<br />
1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Frq
Fysisk arbejdsmiljø om bord i fly<br />
Arbejdsmiljøforhold om bord i et rutefly er ikke<br />
altid så ubesværede som det kan se ud til. De<br />
snævre forhold og de mange gentagne<br />
bevægelser med frem - og tilbage-tagning,<br />
servering af mad og drikke til passagererne etc.<br />
medfører dog ofte en række belastniger i<br />
bevægeapparatet.<br />
En af de sager der på arbejdsmiljøområdet var i<br />
fokus i <strong>2000</strong> var ombygningen af <strong>SAS</strong>'s MD 80-<br />
og 90-fly, også kaldet "Config <strong>2000</strong>". For at øge<br />
antallet af sæder i disse fly har det været<br />
nødvendigt at ændre de fysiske rammer i<br />
flyenes galleys. Dette medførte ønsket om at få<br />
lavet vurderinger af de arbejdsmiljø- og<br />
belastningsmæssige konsekvenser af<br />
ombygningen.<br />
Undersøgelsen bestod af tre dele: Dels af<br />
videooptagelser og observationer på<br />
henholdsvis simulerede flyvninger og reelle<br />
flyvninger på udvalgte destinationer, dels af en<br />
spørgeskemaundersøgelse og endelig af en<br />
gennemgang og vurdering af kabinepersonalets<br />
løbende rapporteringer om forholdene om bord.<br />
Der var ved årets udgang ikke lavet en endelig<br />
konklusion på undersøgelsen, men den indgår<br />
som et vigtigt led i det videre arbejde med at<br />
finde de bedst mulige løsninger for indretning af<br />
faciliteterne om bord og dermed i<br />
bestræbelserne på også at sikre et godt<br />
arbejdsmiljø.<br />
Generende røg og lugt i kabinen<br />
En anden sag der gav anledning til nærmere<br />
undersøgelser af arbejdsmiljøet om bord var en<br />
række hændelser hvor der opstod røg eller<br />
generende lugte i kabinen. Disse hændelser<br />
opstod ofte i forbindelse med starten på en<br />
flyvning. En øget opmærksomhed omkring<br />
sådanne hændelser har givet en del uro blandt<br />
nogle af de kabineansatte. Især har man stillet<br />
spørgsmål ved om påvirkning fra røg eller lugte<br />
kunne medføre nogen form for følgevirkninger.<br />
Der blev nedsat en arbejdsgruppe med<br />
repræsentanter fra HMS, der i tæt samarbejde<br />
med ekspertise fra Teknisk Division og de<br />
flyvendes repræsentanter, gennemgik alle de<br />
kendte hændelser i <strong>SAS</strong>, de formodede årsager<br />
og de mulige konsekvenser af at indånde de<br />
opståede dampe.<br />
Side 18 af 23<br />
Det viste sig hurtigt, at der ikke var en enkelt<br />
årsag til hændelserne, men mange. En række<br />
hændelser kunne føres tilbage til mindre<br />
utætheder i pakninger i flymotorer og<br />
køleturbiner, hvorfra varm olie i små mængder<br />
kunne sive med den luft der blæses ind i<br />
flykabinens ventilationssystem. Dette kan give<br />
ubehagelig lugt og forklarer en række af de<br />
registrerede symptomer som tung i hovedet og<br />
almen utilpashed. Men der er ikke risiko for<br />
alvorlige skader hverken på kort eller lang sigt.<br />
<strong>SAS</strong>'s tekniske funktioner har strammet op på<br />
en række udskiftnings- og overvågningsrutiner,<br />
hvilket har været med til at nedsætte antallet af<br />
hændelser mærkbart.<br />
Da der i udlandet er rejst en række lignende<br />
sager, hvor der er rejst mistanke om at<br />
kabinepersonale skulle have fået alvorlige<br />
helbredsskader efter sådanne udsættelser, er<br />
det imidlertid en sag der tages alvorligt også her<br />
i <strong>SAS</strong>. Alle hændelser registreres i de<br />
almindelige systemer og undersøges af de<br />
tekniske afdelinger. Samtidig anmeldes alle<br />
tilfælde til HMS's læger og der laves opfølgning<br />
på samtlige, der har haft symptomer i<br />
forbindelse med en sådan hændelse. Der kan<br />
således gribes hurtigt ind, hvis nye oplysninger<br />
skulle gøre det aktuelt.
Psykisk arbejdsmiljø<br />
<strong>SAS</strong> miljøarbejde omfatter også de psykosociale<br />
faktorer som har betydning for såvel<br />
medarbejdernes trivsel som produktivitet. Der er<br />
i virksomheden generelt en voksende<br />
opmærksomhed på den stressforebyggende<br />
virkning af et velfungerende socialt samspil og<br />
af ledelsesaktiviteter som støtter op omkring<br />
prioritering og afgrænsning af arbejdsopgaverne,<br />
samt afbalancerer forholdet mellem<br />
krav, kompetencer og beføjelser. Der er i <strong>2000</strong><br />
arbejdet med sager inden for stresshåndtering-<br />
og forebyggelse på individ- og gruppeniveau,<br />
således at arbejdsmæssige problemer ikke kun<br />
individualiseres, men også giver mulighed for<br />
fælles læring.<br />
Det rummelige arbejdsmarked<br />
<strong>SAS</strong> har i <strong>2000</strong> arbejdet på at konkretisere<br />
rammerne for det rummelige arbejdsmarked,<br />
som ved sidste års overenskomstforhandling<br />
blev udmøntet i en række hensigtserklæringer.<br />
<strong>SAS</strong>' mål og strategier understreger, at <strong>SAS</strong> skal<br />
fremme mangfoldigheden og sikre, at <strong>SAS</strong> er<br />
en attraktiv arbejdsplads. De fire valgte<br />
fokusområder er tiltrækning, fastholdelse,<br />
integration og udvikling, og i årets løb er der<br />
udarbejdet interne analyser, interkulturel<br />
undersøgelse m.m. samt igangsat samarbejde<br />
med eksterne samarbejdspotentialer –<br />
kommuner, offentlige instanser,<br />
netværksgrupper. <strong>SAS</strong> er blevet DA´s<br />
repræsentant i et socialt koordinationsudvalg.<br />
De overordnede hensigtserklæringer og<br />
handlingsplaner er faste punkter på møder i<br />
Hovedsamarbejdsudvalget (HSU).<br />
I HMS i Danmark behandlede den sociale<br />
rådgivningsfunktion i <strong>2000</strong> - 209 sager med<br />
medarbejdere, der af helbredsmæssige årsager<br />
ikke kunne fortsætte i hidtidigt job. I ca. 60 % af<br />
de afsluttede sager blev medarbejderne<br />
fastholdt indenfor hidtidige arbejdsområde eller<br />
overført til anden funktion. Det er en stigning i<br />
sagsbehandlingen fra 163 sager i 1999. Hertil<br />
skal lægges et tilsvarende antal omplaceringer i<br />
de decentrale personalefunktioner.<br />
I HMS sker arbejdet i tæt samspil mellem læger<br />
og personalekonsulenter, som har ansvar for at<br />
koble erfaringen ind i det forebyggende arbejde<br />
med arbejdsmiljø og sundhedsfremme.<br />
APV<br />
Alt <strong>SAS</strong>-personale i luften og på jorden er<br />
omfattet af reglerne vedrørende gennemførelse<br />
af APV. I <strong>SAS</strong> er det endvidere besluttet at der<br />
Side 19 af 23<br />
skal foretages en årlig indrapportering og<br />
sammenstilling af miljøarbejdet i hele<br />
virksomheden.<br />
Arbejdet med at vurdere arbejdspladserne i<br />
relation til APV foregår lokalt i de enkelte<br />
områder og på forskellige måder i virksomheden.<br />
Alle hovedområder i virksomheden<br />
afgiver den årlige statusrapportering til SAMU.<br />
Da myndighederne (Arbejdstilsynet) har<br />
tilrettelagt den kommende tilsynspraksis ud fra<br />
en niveauinddeling af virksomhederne i<br />
Danmark, har man i <strong>SAS</strong> i Danmark besluttet, at<br />
APV-rapporteringen skal belyse en række af de<br />
områder, der anvendes som kriterier ved denne<br />
niveaudeling. Der er derfor udarbejdet et skema,<br />
der kan anvendes til elektronisk at afkrydse de<br />
enkelte områders status på<br />
arbejdsmiljøindsatsen.<br />
Overalt i <strong>SAS</strong> er der arbejdet med APV,<br />
miljøorganisationen er inddraget i processen,<br />
der udarbejdes handlingsplaner og der er lavet<br />
opfølgningsaktiviteter. Man kan sammenfattende<br />
sige, at APV nu indgår som en naturlig<br />
del af virksomhedens miljøarbejde.<br />
Blandt resultaterne fra den årlige status kan<br />
nævnes, at der i 2001 skal arbejdes videre med<br />
forbedring af værktøjerne til ulykkesanalyse- og<br />
forebyggelsesarbejdet bl.a. med inddragelse af<br />
miljøorganisationen. Der vil endvidere blive lagt<br />
op til at APV-aktiviteten indrettes efter de krav<br />
der formuleres i Arbejdstilsynets kommende<br />
praksis vedrørende "det tilpassede tilsyn".<br />
Arbejdsbeklædning af nye materialer<br />
<strong>SAS</strong> har lagt mange kræfter i at forbedre og<br />
udvikle arbejdsbeklædning til medarbejderne.<br />
Nye stoffer og nye design kan i væsentlig grad<br />
forlænge arbejdsbeklædningens levetid, hvilket
økonomisk og miljømæssigt kan give store<br />
fordele. Fordelene ved at lave store fælles<br />
indkøb for alle tre lande skal også udnyttes til at<br />
reducere omkostningerne til arbejdsbeklædning.<br />
De omfattende ændringer der lægges op til, skal<br />
analyseres grundigt og afprøves i praksis af<br />
medarbejderrepræsentanter. Specielt er der stor<br />
fokus på at øge anvendelsen af syntetiske fibre i<br />
stofferne. Mange er skeptiske og fortrækker<br />
bomuldsprodukter. I løbet af de senere år er der<br />
imidlertid sket en stor produktudvikling som på<br />
de fleste områder giver blandingsprodukterne<br />
(syntetiske,75% og bomuld 25%) flere fortrin<br />
end de "rene" bomuldsprodukter.<br />
Et af emnerne der har givet bekymring har<br />
været frygten for at de nye blandingsprodukter<br />
var lettere at antænde end bomuld. Der er<br />
derfor fortaget en lang række brandtests som<br />
klart viser, at ren bomuld brænder hurtigere og<br />
mere voldsomt end blandingsprodukterne der<br />
nærmest "smelter" og derfor ikke spreder ilden<br />
så hurtigt. Lægelige vurderinger peger også på<br />
at kroppen bedre kan restituere sig efter dybere,<br />
men arealmæssigt mindre brandsår end efter<br />
forbrændinger der dækker større dele af<br />
kroppen. Det uafhængige Textil- och<br />
Läderlaboratorium har gennem analyser og<br />
praktiske tests vist, at bomuldsprodukterne er<br />
væsentligt lettere antændelige end de nye<br />
blandingsprodukter.<br />
Der er mange andre forhold der spiller ind og<br />
naturligvis er der fordele og ulemper uanset<br />
hvilket produktvalg man foretager. Men i korte<br />
træk kan man sige, at blandingsprodukterne<br />
anbefaler sig ved ikke at krybe i vask, at være<br />
væsentligt mere slidstærkt, ikke at suge vand og<br />
er langt mere afvisende over for snavs, olie, syre<br />
m.m. Også vask af tilsnavset tøj af<br />
blandingsprodukter kan foretages med<br />
anvendelse af mindre energi og renseprodukter.<br />
Det omfattende udendørsarbejde der foregår i<br />
<strong>SAS</strong> betyder stor anvendelse af regntøj. I <strong>2000</strong><br />
indledtes en udfasning af regntøjsprodukter<br />
indeholdende PVC.<br />
Side 20 af 23<br />
Ny containertype er en stor gevinst<br />
Med investeringen i nye Airbus-fly fik <strong>SAS</strong><br />
Cargo og Scandinavian Ground Services en<br />
enestående mulighed for at udvikle helt nye<br />
containertyper. Resultatet bliver en stor gevinst<br />
for arbejdsmiljøet.<br />
I forbindelse med Airbus-projektet blev der<br />
nedsat en arbejdsgruppe, der skulle se på<br />
kravene til nye containere. Gruppen bestod af<br />
repræsentanter for Scandinavian Ground<br />
Services og <strong>SAS</strong> Cargo i København, Göteborg,<br />
Stockholm og Oslo, og den har netop afsluttet<br />
sit arbejde.<br />
Hver skrue er vendt.<br />
Forud er gået måneder med opstilling af<br />
kravspecifikationer og indhentning af tilbud. Alle<br />
i arbejdsgruppen var enige om, at de eksisterende<br />
containertyper ikke kunne opfylde et<br />
moderne luftfartsselskabs krav til effektiv<br />
håndtering og godt arbejdsmiljø. Derfor blev det<br />
besluttet at vende hver en skue og lade dem,<br />
der bruger containerne til daglig deltage i<br />
udviklingsarbejdet.<br />
- Der er flere problemer med de kendte<br />
containertyper, fortæller ingeniør Stig<br />
Søndergaard, <strong>SAS</strong> Cargo, der er formand for<br />
containerudviklingsgruppen.<br />
- For det første kunne containeren kun åbnes i<br />
én side. Det gav nogle akavede arbejdsstillinger,<br />
når containeren skulle lastes og losses, ligesom<br />
man ikke kunne bruge løfteredskaber til<br />
arbejdet. For det andet var lukkemekanismen og<br />
postkassen vanskelig at betjene med<br />
arbejdshandsker på. Og for det tredje sad der<br />
nogle meget ubehagelige bolte på indersiden af<br />
containerne, som gav en del håndskader. Der<br />
var nok at tage fat på.<br />
Unikt design<br />
Efter at have defineret realistiske krav til de nye<br />
containere gik arbejdsgruppen i gang med at<br />
finde ud af, hvordan problemerne kunne løses<br />
rent teknisk, ligesom der blev indhentet tilbud<br />
fra leverandører, som kunne opfylde kravene.
- Vores mål var at eliminere alle personskader,<br />
og det er i vid udstrækning lykkedes. De nye<br />
containere er designet sådan, at 66% af taget<br />
kan rulles væk. Det betyder, at medarbejderne<br />
kan stå oprejst, mens de arbejder i containere,<br />
og at de kan anvende de løfteredskaber, der<br />
måtte være nødvendige. Låseanordningen er<br />
forsynet med fjeder, der kan aktiveres med<br />
bælgvanter på i 25 graders kulde. Og endelig er<br />
boltene på indersiden af containeren afrundet<br />
og gjort mindre, så de ikke længere er til fare<br />
for handsker og hænder. Det er på mange<br />
måder et unikt design, pointerer Stig<br />
Søndergaard.<br />
Nu er de i alt 2500 nye containere så bestilt.<br />
Orden omfatter AKE containere til Airbus 340<br />
og Airbus 330 samt AKH containere til Airbus<br />
321. Begge containertyper kan uden videre<br />
bruges både i stations og i fragten. Samtidig vil<br />
<strong>SAS</strong> Cargo få de 4 meter lange ALF containere<br />
stillet til rådighed.<br />
- ALF containeren er dobbelt så stor som AKE<br />
containeren, og den kan laste 3.175 kg. På den<br />
baggrund var det lidt vanskeligt at opfylde<br />
kravet om, at to-tredjedele af taget skulle kunne<br />
åbnes. Løsningen blev en plade af aluminium,<br />
der kan skubbes til side, forklarer Stig<br />
Søndergaard, der sammen med arbejdsgruppen<br />
har lagt en del vitaminer i materialekrav.<br />
Side 21 af 23<br />
- Flycontainere skal hele tiden holde balancen<br />
mellem vægt og holdbarhed. En containeren,<br />
som vejer for meget, koster ekstra i brændstof,<br />
så der er grænser for hvor kraftige materialerne<br />
må være, slutter Stig Søndergaard. Han er dog<br />
overbevist om, at de nye containere også på det<br />
punkt kan stå distancen.<br />
(Artikel fra Inside <strong>SAS</strong>, dec <strong>2000</strong>)<br />
<strong>Miljøregnskab</strong> <strong>2000</strong> i tal<br />
På de følgende to sider gengives de<br />
væsentligste af de indsamlede data til dette års<br />
miljøregnskab. På enkelte områder er tallene<br />
ændret bagud, idet der er taget andre<br />
opgørelsesmetoder i brug.
<strong>Miljøregnskab</strong> - <strong>SAS</strong> Danmark <strong>2000</strong><br />
Personale regnskab Enhed 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Antal ansatte, timelønnede Antal 2.446 2.530 2.665 2.669 2.666 0 <br />
Antal ansatte, funktionærer Antal 4.098 4.267 4.718 5.244 5.272 1 <br />
Sygefravær: timelønnede % 6,1 5,7 5,1 6,4 6,3 -2 <br />
Sygefravær-omkostninger: timel. Mio. Kr 49 47 50 54 60 *<br />
Sygefravær: funktionærer % 4,3 4,5 4,2 4,9 5,0 2 <br />
Sygefravær-omkostninger: funkt. Mio. Kr 79 96 121 118 130 *<br />
Invalidepensioneringer Antal 16 23 16 11 13 18 <br />
Andre former for fratrædelse Antal 329 429 471 476 572 20 <br />
*Beregnes ikke pga andrede opgørelsesmetoder fra <strong>2000</strong><br />
Arbejdsmiljø 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Arbejdsulykker: timel. Antal 652 607 637 460 545 18 <br />
Arbejdsulykker: funkt. Antal 127 111 128 145 117 -19 <br />
Antal anmeldte arbejdsulykker: timel. Antal 283 252 243 192 190 -1 <br />
Antal anmeldte arbejdsulykker: funkt. Antal 53 51 51 51 39 -24 <br />
Tabte arb.dage p.g.a. arbejdsskader: timel. Antal 4.501 3.550 2.995 2.103 2627 25 <br />
Tabte arb.dage p.g.a. arbejdsskader: funkt.. Antal 1.377 1.226 1.033 735 693 -6 <br />
Omkostninger ifm. arbejdsulykker: timel. Mio. Kr 6,5 5,1 4,5 3,1 4,1 32 <br />
Omkostninger ifm. arbejdsulykker: funkt. Mio. Kr 2,0 2,4 2,5 2,1 1,7 -19 <br />
Ulykkesfrekvens:timel. Frq 71,1 61,2 56,0 44,2 43,8 -1 <br />
Ulykkesfrekvens: funkt. Frq 7,9 7,3 6,6 6,0 4,5 -24 <br />
Ulykkesfrekvens:timel./funkt. Frq 31,5 27,4 24,5 18,9 17,7 -6 <br />
Ulykkens sværhedsgrad:timel. Frq 8,4 6,4 5,1 3,6 4,5 24 <br />
Ulykkens sværhedsgrad:funkt. Frq 1,5 1,3 1,0 0,6 0,6 0 <br />
Ulykkens sværhedsgrad:timel./funkt. Frq 6,5 5,1 3,9 2,5 2,9 14 <br />
* Først fra 1996 inkluderes tallene for flyvende personale fuldt<br />
ud.<br />
Materielle skader 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Flyskader - direkte omkostninger Mio. Kr 3,6 5,3 2,3 3,9 8,6 121 <br />
Flyskader inkl. indirekte omkostninger Mio. Kr 14,2 13,6 9,1 15,6 28,0 79 <br />
Køretøjer/hjælpegrej/værktøj Mio. Kr 6,9 8,4 6,7 9,7 10,0 3 <br />
Bygninger/garager/porte Mio. Kr 0,48 0,42 -13 <br />
Ydre miljø<br />
Ressourceforbrug (mængder) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Lagerførte olie/kemikalieprodukter Antal 550 555 574 585 - <br />
Afiservæske I - glycol uden vand Liter 521.112 397.816 254.225***351.585 223298 -36 <br />
Afiservæske IV - glycol uden vand Liter 54.591 99.247 73.078 -26 <br />
Totalt Afiservæske- glycol uden vand Liter 308.816 450.832 296.376 -36 <br />
Afiservæske opsamlet - glycol uden vand Liter 203.184 174.200 162.120 *198.420 126.400 -36 <br />
Benzin, oktan 95/98 Liter 559.036 481.330 426.487 432.884 532.133 23 <br />
Diesel Liter 1.207.259 1.266.184 1.008.791 1.045.606 1.029.932 -1 <br />
Fly Fuel (Danmark, Indenrigs) Ton 24.723 24.253 22.725 21.010 18.687 -11 <br />
Fly Fuel (Danmark, Total ) Ton 377.620 385.314 2 <br />
El MWh 34.896 31.754 30.723 33.961 33.901 0 <br />
Varme GJ 167.713 150.303 152.827 140.326 128983 -8 <br />
Vand M3 59.610 53.059 58.367 61.025 64.522 6 <br />
* Tallet er ca. 60% af lufthavnens samlede opsamlede mængder, hvilket<br />
svarer nogenlunde til <strong>SAS</strong>'s andel af trafikken. Beregnet pr. kalenderår.<br />
** i <strong>2000</strong> kørtes kun med blyfri 95 OKT.<br />
*** Til og med 99 anvendtes type I og II. Type II er nu udgået.<br />
Olie og kemikalieprodukter er ikke oplyst pga. omlægning af procedure.<br />
Affald & genbrug (mængder) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong>A<br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Bortskaffelse af affald, usorteret Ton 3.280 3.513 3.708 3.692 4.386 19 <br />
Bortskaffelse af pap, genbrug Ton 44 38 64 81 94 16 <br />
Bortskaffelse af papir, genbrug Ton 86 39 98 64 47 -27 <br />
Aviser Ton 72 22 -69 <br />
Bortskaffelse af metal, genbrug Ton 84 45 64 104 163,4 57 <br />
Bortskaffelse af dæk/gummi, genbrug (fly) Ton 312 307 370 344 314 -9 <br />
Bortskaffelse af dæk/gummi, genbrug (auto) Stk **2555 - <br />
Bortskaffelse af dæk/gummi, kassation (fly) Ton 70 70 86 80 106 33 <br />
Bortskaffelse af elektronikaffald, genbrug Ton 1 6,7 6,8 13,5 61 352 <br />
Bortskaffelse af olie/kemikalieaffald Ton 55 43 60* 72 187 160 <br />
Bortskaffelse af skyllevand/olieemulsioner Ton 161 189 210 242 142 -41 <br />
*tallet er korrigeret i 1999<br />
**tallet oplyses fra <strong>2000</strong> i stk hvor det før var i ton<br />
Side 22 af 23
Ydre miljø og ressourceforbrug (Kr) Enhed 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Benzin og diesel i alt Kr 6.955.472 6.957.264 5.335.025 6.039.212 8.218.946 36 <br />
Benzin, oktan 95/98 Kr 2.536.904 2.222.982 1.889.884 2.184.161 3.193.899 46 <br />
Diesel Kr 4.418.468 4.734.282 3.445.141 3.855.051 5.025.047 30 <br />
El Kr 20.450.000 21.156.221 17.038.236 17.541.000 18.847.745 7 <br />
Varme Kr 22.304.000 22.715.035 20.389.870 17.422.000 14.481.375 -17 <br />
Vand Kr 1.118.000 1.393.370 1.266.488 1.616.000 1.928.345 19 <br />
Affald & genbrug (Kr) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Bortskaffelse af affald, usorteret Kr 1.130.085 1.506.750 1.590.368 1.866.100 2.157.832 16 <br />
Bortskaffelse af pap, genbrug Kr 35.668 9.360 22.270 30.218 27.425 -9 <br />
Bortskaffelse af papir, genbrug Kr 78.107 8.200 10.900 4.346 7.506 73 <br />
Bortskaffelse af metal, genbrug Kr -14.289 -2.147 425 +26.405 -<br />
Bortskaffelse af elektronikaffald, genbrug Kr 2.202 23.600 15.022 48.707 184.003 278 <br />
Bortskaffelse af olie/kemikalieaffald Kr 285.507 265.841 360.000 444.489 497.864 12 <br />
Bortskaffelse af skyllevand/olieemulsioner Kr 161.000 189.000 204.000 242.200 159.882 -34 <br />
Bortskaffelse af afiservæske Kr 469.552 450.964 -4 <br />
Kemikalier, sæber og olier 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Germicider Liter 10.200 9.110 17.600 93 <br />
Klor Liter 170 114 175 54 <br />
Indvendig flyrengøring Liter 48.957 58.396 69.789 20 <br />
Udvendig flyrengøring Liter 15.300 12.075 11.901 -1 <br />
Andre sæber Liter 7.354 16.579 125 <br />
Olier Liter 50.461 67.692 52.936 -22 <br />
Rensemidler Liter 12.643 17.484 22.856 31 <br />
Maling Liter 3.918 4.250 6.560 54 <br />
Organiske opløsningsmidler (VOC) Kg 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
VOC 15.684 19.300 23 <br />
Opløsningsmidler stammer fra rense - og maleprodukter.<br />
Ingen oplysniger 1995-97 pga. ændret beregningsmetode<br />
Motorkøringer (støj) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Antal motorkøringer (over tomgang) 412 323 394 389 577 48 <br />
Halonforbrug (Trykflasker ombord) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Halon 1301 og 1211 Kg 460 120 99 346 161 -53 <br />
Udslip fra køleanlæg (på jorden) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Freon R12 og R22 Kg *471 251 186 349 115 -67 <br />
Freon 404A, R134 og R502 Kg *16 32 24 29 33 16 <br />
*Stigningen skyldes et øget antal serviceeftersyn i 1996<br />
Emis. til luft fra varmeanl (-fj.varme og e) 1996 1997 1998 1999 <strong>2000</strong><br />
Ændring<br />
99-00 (%)<br />
Svovldioxid (SO2) Ton 4,0 3,0 2,7 1,4 1,6 14 <br />
Kuldioxid (CO2)* Ton 4.880 4.098 3.230 2.142 2.023 -6 <br />
Kvælstofdioxid (NOx) Ton 13,0 11,0 8,7 5,6 5,4 -4 <br />
Side 23 af 23<br />
*pga. ændret beregningsmetode, er alle tal korrigeret fra 95-98