Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det relative handicapbegreb kontekstualiseres i udsagn som ”hvilken påvirkning har det på<br />
hverdagen for barnet” og i udsagn, der drejer sig om hele familiens situation. Det er ingen<br />
steder fuldt udfoldet, og anvendes ikke eksplicit. Det anvendes i italesættelser af det gode<br />
samarbejde med klienterne. Begrebet ”helhedssyn”, som i vejledningen står for<br />
socialrådgiverens pligt til at oplyse om alle relevante tilbud, bruges her med en anden<br />
betydning til at beskrive, at det er hele familien, der tages med i vurderingerne.<br />
Oplysningspligten - dvs. pligten til at informere om mulige ydelser italesættes ikke.<br />
Derudover trækkes der enkelte gange interdiskursivt på lovgivnings benævnelse af sociale<br />
ydelser som ”merudgifter” og på handicappolitiske begreber som ”kompensationsprincippet”<br />
og ”sektoransvarlighed”. Kompensationsprincippet kontekstualiseres enkelte gange<br />
indholdsmæssigt, dvs. det idémæssige indhold i princippet italesættes, <strong>uden</strong> at<br />
kompensationsprincippet nævnes eksplicit.<br />
Konkluderende kan det siges, at der delvist trækkes på det relative handicapbegreb, og den<br />
forståelse af handicap, som det indebærer. Der trækkes dog i langt højere grad på en<br />
individuel forståelse af handicap, som ligger i det medicinske handicapbegreb og som svarer<br />
til Stones bestemmelse af handicap som distributivt kriterium.<br />
Delkonklusion – socialrådgivernes italesættelse af <strong>diagnose</strong>rs betydning for<br />
tildeling af sociale ydelser<br />
Det ser ud til, at adgangen til socialforvaltningen og dens ydelser er beskyttet af ”filtre”, som i<br />
begge kommuner primært består af lægelige oplysninger og dokumentation. I den ene<br />
kommune er dette filter institutionaliseret til et egentligt visitationsudvalg med tilhørende<br />
målgruppekatalog, som supplerer og præciserer Servicelovens målgruppebeskrivelse. Det ser<br />
ud til, at de lægelige oplysninger – herunder <strong>diagnose</strong>r og <strong>diagnose</strong>lignende beskrivelser –<br />
spiller en meget væsentlig rolle i problemkategoriseringen og dermed for adgangen til<br />
socialforvaltningens sociale ydelser. Det ser ud til at være vigtigt, at kunne definere klientens<br />
problemkategori ved hjælp af en <strong>diagnose</strong> eller en diagnostisk kategorisering. Dette kan enten<br />
forstås som en organisatorisk beskyttelse af organisationens producerende kerne og/eller som<br />
en garanti af lovhjemmel – altså at socialrådgiveren føler sig sikker på at have hjemmel til at<br />
bevilge, når der foreligger lægelige oplysninger i sagen. Man kan også se tilstedeværelsen af<br />
en <strong>diagnose</strong> som en reduktion af kompleksitet – at det bliver nemmere at håndtere sagen, når<br />
der foreligger en <strong>diagnose</strong>.<br />
Når der ingen <strong>diagnose</strong> er, italesættes problemkonstruktionen som vanskeligere, og der<br />
tilføjes <strong>diagnose</strong>lignende kriterier, såsom måling af IQ mv. Der lægges stor vægt på udtalelser<br />
fra læger som faggruppe – andre faggruppers ekspertise nævnes ikke eksplicit - og det ser ud<br />
95