Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Navngivning og klassifikation af sygdomme skal imidlertid ikke forstås som noget arbitrært.<br />
Navngivning og klassifikation er formet efter den eksisterende virkelighed (Wulff et al, 1997:<br />
93).<br />
Inden for medicinen klassificeres de fleste sygdomme patogenetisk. Dette skal forstås som en<br />
anden klassifikationsform end en klinisk klassifikation, hvor der kan stilles<br />
symptom<strong>diagnose</strong>r på baggrund af kliniske fund, eller en ætiologisk klassifikation, som<br />
angiver årsagen til sygdommen. Den patogenetiske klassifikation grupperer sygdomme efter<br />
sygdomsenheder, eller sagt på en anden måde – hvad det er, der er galt i kroppen. Eksempler<br />
kan være hjerte/kar sygdomme, sygdomme i bevægeapparatet osv.<br />
Infektionssygdomme er på en og samme tid både ætiologisk og patogenetisk definerede. Men<br />
mange andre sygdomme er ikke særlig eksplicit og præcist definerede. Læger lærer at<br />
genkende sygdomme på mere eller mindre løse beskrivelser under deres kliniske uddannelse<br />
og i deres kliniske praksis.<br />
Der er ofte hos lægfolk en stor forventning til at få lægevidenskabelige årsagsforklaringer,<br />
selvom der kun i visse tilfælde er baggrund for at forvente sådanne.<br />
Læger – og lægfolk – tænker og taler til daglig ikke i den ovennævnte nominalistiske<br />
tankegang. Sygdomme italesættes, som om de var en ting, der havde en uafhængig eksistens,<br />
essens. Som eksempler kan nævnes den forestilling, at det enkelte sygdomstilfælde er<br />
resultatet af en interaktion mellem en sygdom og en vært, eller et helt dagligdags udsagn som:<br />
”denne sygdom blev først opdaget for nogle år siden”, ”denne patient lider af forhøjet<br />
blodtryk” (Wulff et al, 1997: 98). Denne tankegang nærmer sig i virkeligheden en dæmonisk<br />
sygdomsopfattelse ifølge forfatterne til bogen ”Medicinsk filosofi”. Det er en tankegang, der<br />
opfatter sygdomme er dæmoner, som angriber mennesker og fremkalder lidelse ved at<br />
manifestere sig i de personer, som de har angrebet. Det er udtryk for en essentialisme, som<br />
”ignorerer det faktum, at klassifikationerne også afhænger af vore valg af kriterier, og dette<br />
valg afspejler vore praktiske interesser og udstrækningen af vor viden” (Wulff et al, 1997:<br />
103).<br />
Som det ses af denne beskrivelse af medicinsk videnskabsfilosofi, er der langt fra en<br />
nominalistisk forståelse af sygdomme til et relativt handicapbegreb. Forståelsen af sygdomme<br />
som essens er udbredt, men ifølge filosofien fejlagtig. Jeg vil nu beskrive det handicapbegreb,<br />
der udspringer af den medicinske tænkemåde.<br />
34