Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Valg af teori<br />
Jeg vil i dette afsnit kort begrunde mit valg af teori til undersøgelsen.<br />
Jeg vil først og fremmest anvende teori som grundlag for fortolkning og forklaring på de<br />
forståelser og fænomener, jeg finder i min empiri. Jeg vil endvidere anvende teorier – som<br />
nævnt oven for - til at sætte rammer om og forankre beskrivelsen af den sociale praksis.<br />
I min brug af teorierne får de deres gyldighed ved at vise sig frugtbare, når de holdes op mod<br />
empirien. Teorierne bliver dermed en slags referencerammer for det, jeg finder i min empiri.<br />
Jeg vil som ovenfor beskrevet anvende Faircloughs kritiske diskursanalyse som både teori og<br />
metode.<br />
Jeg vil endvidere supplerende anvende symbolsk interaktionistiske forståelser som<br />
stigmatisering og stempling til analysen af identitet og relationer. Disse teorier egner sig godt<br />
til analyser på mikroniveau med især stigmatiseringsforståelsens væld af nuancer i<br />
begrebsudviklingen, og jeg vil præsentere teorierne undervejs i analysen. Disse teorier er dog<br />
først og fremmest frugtbare på aktørniveau, og jeg vil derfor supplere med andre teorier, der<br />
også beskæftiger sig med strukturniveauet til at besvare de spørgsmål i min<br />
problemformulering, der drejer sig om samfundsmæssige konsekvenser. Det drejer sig om<br />
system-livsverdensteorierne, som jeg allerede har introduceret, teorier om håndtering af<br />
afvigelse, nemlig Foucaults teorier om inddeling og disciplinering og nyinstitutionel teori i<br />
forhold til organisatoriske spørgsmål.<br />
Kritisk diskursanalyse ligger tæt op ad Foucaults teoretiske arbejde. Hvor Foucault laver<br />
meget abstrakte analyser, anvender den kritiske diskursanalyse mere tekstorienterede<br />
analyser. Denne tekstnære analysemetode giver bedre mulighed for at vise, hvordan man når<br />
frem til sine konklusioner, end andre former for diskursanalyse. Foucault har leveret en stor<br />
del af grundlaget for udviklingen af den kritiske diskursanalyse i form af diskursteori i forhold<br />
til relationen mellem diskurs og magt, den diskursive konstruktion af sociale subjekter og<br />
viden samt diskursens rolle i social forandring (Fairclough, 1992: 38). Fairclough er dog mere<br />
optaget af det konstituerede end af det konstituerende end Foucault er, idet Fairclough mener,<br />
at sociale subjekter er i stand til i en vis udstrækning aktivt at forhandle relationer i forhold til<br />
diskurserne.<br />
Jeg vil anvende Habermas kommunikationsteori og diskursetik i min analyse af<br />
beskrivelserne af relationerne mellem familien med det handicappede barn og andre og i<br />
forhold til tildeling af sociale ydelser. Disse anvendelser har til formål at fortolke og uddybe<br />
forståelsen af relationerne i livsverdenen, de institutionelle forhold ved mødet med<br />
socialforvaltningen og at sætte dette ind i en samfundsmæssig sammenhæng.<br />
17