Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Handicappet uden diagnose - Elisabeth Kampmann
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hver deres måde” (Jørgensen et al, 1999: 147). Diskursordenen indeholder ideologiske<br />
elementer, som er konstitueret af tidligere begivenheder og konstituerer det, der foregår<br />
(Fairclough, 1992: 89). Jeg vil altså starte min undersøgelse med at danne mig et overblik<br />
over, hvilke diskurser, der trækkes på inden for handicapområdet og dermed afklare, hvilke<br />
ideologiske elementer, der er konstitueret af tidligere elementer og er konstituerende for det,<br />
der foregår i dag.<br />
Produktionen, distibutionen og konsumptionen af tekster kan ses som en del af en hegemonisk<br />
kamp som bidrager til forskellige grader af reproduktion af diskursordenen, og samtidig også<br />
til eksisterende sociale relationer og magtrelationer (Fairclough, 1992: 93).<br />
Diskursordner forstår Fairclough som en slags system. Det er dog ikke et system i<br />
strukturalistisk forstand, da man som sprogbruger kan trække på en sådan diskursorden og<br />
samtidig være med til at ændre den ved kreativt sprogbrug (Jørgensen et al, 1999, 83). Jeg vil<br />
derefter i den endelige konklusion på min undersøgelse se på, om de sprogbrugere, som jeg<br />
analyserer på i min undersøgelse, nemlig mine informanter, er med til at reproducere<br />
diskursordenen, eller om de er med til at ændre den ved kreativt sprogbrug.<br />
Tekstanalyse<br />
Tekstanalysen anvendes til at analysere den diskursive og sociale praksis. Jeg vil anvende<br />
tekstanalyse til at analysere nogle tekster vedr. handicapområdet, som jeg har valgt ud. Jeg<br />
begrunder valget af tekster i næste afsnit. Des<strong>uden</strong> vil jeg analyse mine transskriberede<br />
interviews som tekster.<br />
Jeg har valgt følgende grammatiske og analytiske elementer ud af de mange lingvistiske<br />
muligheder, som Fairclough beskriver, i min analyse.<br />
Grammatik<br />
Her vil jeg se på to aspekter: transitivitet og modalitet. Transitivitet viser, hvorledes<br />
begivenheder og processer forbindes – eller ikke forbindes med hinanden med subjekter og<br />
objekter. Jeg vil des<strong>uden</strong> se efter nominalisering; det vil sige en sproglig omsætning af<br />
processer til navneord. Jeg vil forsøge at afdække de ideologiske konsekvenser af forskellige<br />
fremstillingsformer. Her ser jeg også efter agency: er der en udløsende handling eller<br />
fremstilles sagen som noget naturgivent. (Jørgensen et al, 1999, 95).<br />
Modalitet: talerens grad af tilslutning til en sætning. Der er forskel på at sige: ”handicappede<br />
er ligestillede i samfundslivet” – ”handicappede er måske på nogen områder ligestillede i<br />
samfundslivet” – det er to forskellige grader af modalitet. Det første udsagn er med<br />
kategorisk modalitet – dvs. der er fuld tilslutning til udsagnet, hvorimod det andet udsagn<br />
14