Dommerbetænkning - Furesø Kommune
Dommerbetænkning - Furesø Kommune
Dommerbetænkning - Furesø Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
: 95 :
: 96 :
dommerbetænkning<br />
farum i udvikling<br />
indbudt projektkonkurrence<br />
februar 2012<br />
: 1 :
læsevejledning<br />
afsnittet overblik over konkurrencen giver<br />
et resumé af konkurrencen om farum i udvikling<br />
og af konkurrencens resultat.<br />
afsnittet fremtidens bæredygtige forstad<br />
beskriver kort nogle af de generelle erfaringer,<br />
som konkurrencen i farum kan give til udviklingen<br />
af tilsvarende byområder.<br />
derefter beskrives konkurrencen så at sige baglæns<br />
i forhold til den proces, der er forløbet.<br />
i fase 2 omtales vinderen og de to øvrige forslag,<br />
som gik videre til konkurrencens fase 2. afsnittet<br />
indledes med dommerkomiteens tematiske vurdering<br />
af de tre forslag set i forhold til konkurrencens<br />
hovedtemaer, jf. diagrammet side 5.<br />
i fase 1 omtales de seks deltagende forslag<br />
i konkurrencens fase 1. også her indledes med<br />
generelle bemærkninger fra dommerkomiteen.<br />
: 2 :<br />
4<br />
4<br />
6<br />
6<br />
7<br />
8<br />
10<br />
12<br />
16<br />
26<br />
34<br />
42<br />
52<br />
56<br />
62<br />
68<br />
74<br />
80<br />
86<br />
overblik over konkurrencen<br />
Baggrunden for konkurrencen<br />
Konkurrenceopgaven<br />
Konkurrence i to faser<br />
Bedømmelseskriterier<br />
Dommerkomite<br />
Deltagerne – fase 2 og fase 1<br />
Resultatet af konkurrencen<br />
fremtidens bæredygtige forstad<br />
Nyskabende bud på fremtidens bæredygtige forstad<br />
konkurrencens fase 2<br />
Tematisk vurdering<br />
Forslag 3 – Tegnestuen Vandkunsten – Endelig vinder<br />
Forslag 2 – Effekt<br />
Forslag 5 – JWH Arkitekter<br />
konkurrencens fase 1<br />
Generelle bemærkninger<br />
Forslag 2 – Effekt – indstillet til fase 2<br />
Forslag 3 – Tegnestuen Vandkunsten – indstillet til fase 2<br />
Forslag 5 – JWH Arkitekter – indstillet til fase 2<br />
Forslag 1 – BIG<br />
Forslag 4 – Juul | Frost Arkitekter<br />
Forslag 6 – Cebra A/S og Transform
en styrket<br />
farum midtby<br />
På dommerkomiteens vegne er vi glade for at præsentere<br />
resultatet af arkitektkonkurrencen farum i udvikling,<br />
der er udskrevet af <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong> og Realdania.<br />
Det har været en spændende og udfordrende fælles opgave<br />
at gennemføre arkitektkonkurrencen FARUM I UDVIK-<br />
LING. Arkitektkonkurrencen er en del af Realdanias initiativ<br />
FREMTIDENS FoRSTæDER, som skal skabe debat om og visioner<br />
for en fremtidig bæredygtig udvikling i forstæderne.<br />
Arkitektkonkurrencen har givet nytænkende og konkrete<br />
bud på, hvordan vi kan forberede forstædernes byområder<br />
på fremtidens udfordringer, hvor kravene til miljømæssig,<br />
økonomisk og social bæredygtighed er stigende. Konkurrencen<br />
har både givet forslag til, hvordan visionerne kan<br />
føres ud i livet på den korte bane – inden for få år – og i<br />
et længere perspektiv, hvor vi ser op mod 20 år frem i tid.<br />
Konkurrencen har bl.a. budt på en spændende diskussion<br />
om, hvordan forstaden kan fortættes, uden at vi sætter de<br />
grønne kvaliteter over styr.<br />
Mange kvalificerede tegnestuer meldte sig til opgaven.<br />
Seks gode teams blev udvalgt til at deltage i konkurrencens<br />
første fase. I anden fase gik tre teams videre. Med<br />
denne dommerbetænkning bliver vinderen af konkurrencen<br />
præsenteret sammen med de øvrige forslag.<br />
: 3 :<br />
Det vindende konkurrenceforslag er udarbejdet af Tegnestuen<br />
Vandkunsten i samarbejde med Esbensen A/S, Sloth<br />
Møller A/S,Tyréns AB (SE) og Lise Gamst.<br />
Vinderprojektet farum folder sig ud giver anvisninger<br />
på bystruktur, arkitektur, tæthed og byliv på en måde, der<br />
kan danne et både visionært, inspirerende og realistisk<br />
billede for fremtidens forstad. Projektet indeholder en<br />
helhedsplan for Farum Midtby og forslag til udbygning af<br />
Bybækgrunden, der både tilføjer en række nye kvaliteter<br />
og formår at koble sig til Farum Midtpunkt på en respektfuld<br />
måde.<br />
Vi glæder sig til at folde vinderforslaget ud i en efterfølgende<br />
debat!<br />
Tak til alle, der har bidraget til FARUM I UDVIKLING – deltagere,<br />
dommerkomite og ikke mindst aktive borgere som<br />
har engageret sig undervejs.<br />
God læselyst.<br />
ole bondo christensen astrid bruus thomsen<br />
Borgmester <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong> Projektleder Realdania<br />
28. februar 2012
overblik over<br />
konkurrencen<br />
baggrunden for konkurrencen<br />
Arkitektkonkurrencen skal give nytænkende bud på, hvor-<br />
dan Farum Midtby kan udvikles til et oplevelsesrigt, bære-<br />
dygtigt og trygt forstadscentrum til glæde for byens bor-<br />
gere.<br />
Farum har et stærkt udgangspunkt: Gode boligområder,<br />
nærhed til både S-tog og motorvej, et aktivt handels- og<br />
erhvervsliv, byens stærke profiler inden for sport, idræt og<br />
musik samt de unikke, grønne omgivelser. I den fremtidige<br />
udvikling af midtbyen skal der skabes mere byliv og bedre<br />
kobling mellem byfunktioner og sammenhænge på tværs<br />
af midtbyens store veje. Der skal tiltrækkes og indpasses<br />
nye, udviklingsorienterede aktiviteter i Farum Midtby, ligesom<br />
Bybækgrunden skal udvikles til en aktiv og attraktiv<br />
del af midtbyen, der kan fungere som en positiv driver for<br />
byudviklingen, herunder udviklingen af Farum Midtpunkt.<br />
Konkurrencen skal give bud på lokale løsninger af udfor-<br />
dringerne i Farum, som er aktualiseret af ønsket om at<br />
finde nye anvendelser for Bybækgrunden. Det er vigtigt, at<br />
forslagene til lokale løsninger samtidig kan inspirere andre<br />
kommuner til at arbejde med bæredygtig byudvikling i forstæderne.<br />
Arkitektkonkurrencen omfatter de centrale dele<br />
af Farum: Bybækgrunden, Farum Bytorv, den østlige del af<br />
: 4 :<br />
Farum erhvervsområde, Farum Rådhus, Farum Midtpunkt,<br />
forbindelsen til stationen, stationsområdet og et område<br />
øst for motorvejen.<br />
konkurrenceopgaven<br />
Der blev stillet en opgave til deltagerne med ønske om,<br />
at de skulle komme med bud på, hvordan man skaber en<br />
oplevelsesrig, bæredygtig og tryg forstad. Vision var delt<br />
op i tre temaer for besvarelsen:<br />
• Mere byliv og bedre sammenhæng på tværs af midtbyen<br />
• Nye drivere på Bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
samt<br />
• Styrkelse af Farum Midtpunkt.<br />
For hvert af de tre temaer er opsat nogle tværgående<br />
opmærksomhedspunkter, som konkurrencedeltagerne<br />
skulle forholde sig til ved besvarelse af opgaverne. Disse<br />
opmærksomhedspunkter er:<br />
• Nyskabende bud på fremtidens bæredygtige forstad<br />
• Byens nuværende potentialer og respekt for lokale interesser<br />
• Samspil med igangværende processer og initiativer<br />
• Realiserbare projekter.
visionen<br />
konkurrencens<br />
opgaver<br />
tværgående<br />
opmærksomhedspunkter<br />
i besvarelsen<br />
af opgaven<br />
farum<br />
midtby<br />
oplevelsesrig<br />
bæredygtig<br />
tryg<br />
konkurrencens temaer<br />
mere byliv og bedre<br />
sammenhæng på tværs<br />
af midtbyen<br />
en oplevelsesrig, bæredygtig og tryg by<br />
nye drivere på<br />
bybækgrunden og<br />
i midtbyen iøvrigt<br />
nyskabende bud på fremtidens bæredygtige forstad<br />
: 5 :<br />
styrkelse af<br />
farum midtpunkt<br />
byens nuværende potentialer og respekt for lokale interesser<br />
samspil med igangværende processer og initiativer<br />
realiserbare projekter<br />
overblik
overblik<br />
erhvervsområde<br />
farum midtpunkt<br />
konkurrence i to faser /<br />
udbud med forhandling<br />
Konkurrencen om FARUM I UDVIKLING er udskrevet af Fu-<br />
resø <strong>Kommune</strong> i samarbejde med Realdania med 6 deltagere<br />
i henhold til EU-direktiv 2004/18/EF (udbudsdirektivet)<br />
efter forudgående prækvalifikation.<br />
Konkurrencen gennemføres som en del af Realdanias initiativ<br />
FREMTIDENS FoRSTæDER. Konkurrencen er en projektkonkurrence<br />
med udbud med forhandling.<br />
Hvert deltagerhold har i fase 1 modtaget et vederlag på<br />
kr.130.000.<br />
Dommerkomiteen har i første fase benyttet sig af mulig-<br />
heden for at udpege tre vindere, der efterfølgende blev<br />
indbudt til at deltage i fase 2 i et udbud med forhandling i<br />
henhold til direktivets artikel 31, stk. 3.<br />
Der blev givet point og foretaget vægtning, og dette resulterede<br />
i, at forslag 3/92448 vandt konkurrencen. Én<br />
dommer har ikke kunnet tilslutte sig den øvrige dommerkomites<br />
afgørelse.<br />
bedØmmelseskriterier i uprioriteret rækkefølge<br />
Vinderne af projektkonkurrencens fase 1 blev udpeget efter<br />
følgende bedømmelseskriterier i uprioriteret rækkefølge:<br />
• Forslagets evne til at opfylde programmets krav og ønsker<br />
: 6 :<br />
kumbelhaven<br />
• Forslagets evne til at reflektere hovedlinjerne i de lokale<br />
interesser og samtidig forholde sig nytænkende til<br />
forstadens generelle udfordringer<br />
• Kvaliteten af helhedsplanen (arkitektonisk og funktionelt)<br />
herunder byrum og sammenhænge<br />
• Forslagets evne til at komme med realiserbare og nytænkende<br />
ideer til tiltag og processer der i en meget<br />
overskuelig fremtid kan komme i spil og være med at<br />
styrke en positiv udvikling og vækst i området<br />
• Forslagets evne til at bidrage til social, økonomisk og<br />
miljømæssig bæredygtighed<br />
• Der vil derudover blive lagt vægt på muligheden for en<br />
etapedeling samt robustheden og realiserbarheden i<br />
forhold til en langsigtet udvikling.<br />
Vinderen af fase 2 blev udpeget efter følgende vægtede<br />
kriterier:<br />
• Den samlede kvalitet af forslagets helhedsplan, vægtning<br />
40 %<br />
• Forslagets evne til at bidrage til social, økonomisk og<br />
miljømæssig bæredygtighed, vægtning 30 %<br />
• Realiserbarhed, vægtning 20 %<br />
• Timesatser, vægtning 10 %.<br />
Der blev tildelt point fra 1-5.<br />
farum bytorv<br />
farum midtby set mod nord<br />
farum station
dommerkomite<br />
paltholmvej<br />
ole Bondo Christensen, borgmester, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong>, formand for dommerkomiteen<br />
John Ingemann Allentoft, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong>, formand for Planudvalget<br />
Kurt Bork Christensen (V), Planudvalget, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Helle Katrine Møller (B), formand for Kultur-, Fritids- og Idrætsudvalget, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Astrid Bruus Thomsen, projektleder, Realdania<br />
Claus Bech-Danielsen, arkitekt MAA, professor ph.d.<br />
Eva Jarl Hansen, arkitekt MAA, udpeget af Arkitektforeningen<br />
Jens Kvorning, professor, arkitekt MAA, udpeget af Arkitektforeningen<br />
rådgivere for dommerkomiteen<br />
Peter Andreas Norn, centerchef, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Niels Thygesen, by- og kulturdirektør, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Marie Woge Nielsen, byplanarkitekt MAA, projektleder, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Svend Erik Rolandsen, projektleder, CoWI / Fremtidens Forstæder<br />
Anne Tietjen, arkitekt MAA og ph.d., Dansk Bygningsarv A/S<br />
Stephen Berthelsen, Home Erhverv Nordsjælland<br />
Hans Dyrby Kloch, centerchef, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Lene Wagner Hartmann, klimaprojektleder, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Asbjørn Gade-Nielsen, byplanarkitekt, <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong><br />
konkurencens sekretær<br />
Anne-Mette Bølling, arkitekt MAA, Akademisk Arkitektforening, Konkurrenceafdelingen<br />
Strandgade 27 A, 1401 København K<br />
: 7 :<br />
frederiksborgvej<br />
bybækgrunden<br />
hillerødmotorvejen<br />
farum midtby set mod syd<br />
overblik
fase 2<br />
vinder<br />
Forslag 3/92448<br />
tegnestuen vandkunsten<br />
Esbensen A/S<br />
Sloth Møller A/S<br />
Tyréns AB (SE)<br />
Lise Gamst<br />
overblik<br />
: 8 :<br />
Forslag 2/00077<br />
effekt<br />
Arkitema Architects<br />
Center for idræt og arkitektur<br />
Bo Grönlund<br />
Rambøll<br />
Forslag 5/40708<br />
jWh arkitekter<br />
We architecture<br />
Preben Skaarup Landskab<br />
NIRAS<br />
Gitte Malling
fase 1<br />
fase 2<br />
: 9 :<br />
Forslag 1/35711<br />
big<br />
Grontmij<br />
Thing & Wainø<br />
Boris Brorman Jensen<br />
Forslag 2/00077<br />
effekt<br />
Arkitema Architects<br />
Center for idræt og arkitektur<br />
Bo Grönlund<br />
Forslag 3/92448<br />
tegnestuen vandkunsten<br />
Esbensen A/S<br />
Sloth Møller A/S<br />
Tyréns AB (SE)<br />
Lise Gamst<br />
Forslag 4/16590<br />
juul i frost arkitekter<br />
John Pløger<br />
Gottfried Heinzerling<br />
Forslag 5/40708<br />
jWh arkitekter<br />
We architecture<br />
Preben Skaarup Landskab<br />
NIRAS<br />
Gitte Malling<br />
overblik<br />
Forslag 6/92112<br />
Zebra a/s og transform<br />
Møller & Grønborg a/s<br />
TæKKER RI a/s<br />
MIC - Mobility In Chain<br />
CoLLIERS INTERNATIoNAL DANMARK a/s
overblik<br />
resultatet af konkurrencen<br />
Arkitektkonkurrencen FARUM I UDVIKLING har givet Fu-<br />
resø <strong>Kommune</strong> og Realdania nytænkende bud på de ge-<br />
nerelle spørgsmål om, hvordan forstædernes byområder<br />
kan forberedes på fremtidens udfordringer, og på hvordan<br />
Farum midtby helt konkret kan udvikle sig i en mere bæredygtig<br />
retning.<br />
Seks meget kvalificerede tværfaglige teams blev prækvalificeret<br />
til at deltage i første fase af konkurrencen. I anden<br />
fase gik tre af disse teams videre, og Tegnestuen Vandkunsten<br />
med team er valgt som vinder af konkurrencen.<br />
Tegnestuen Vandkunstens forslag FARUM FoLDER SIG UD<br />
er valgt som vinder, fordi forslaget indeholder et inspire-<br />
rende og realistisk svar på konkurrenceopgaven. Forslaget<br />
kan derfor bedst danne forbillede for fremtidens forstad.<br />
Projektets helhedsplan skaber en sammenhængende by-<br />
struktur og forbindelser mellem de enkelte kvarterer og<br />
indeholder relevante forslag til rumlige og funktionelle opstramninger<br />
af de enkelte kvarterer. Projektet indeholder<br />
et forslag for Bybækgrunden, der både tilføjer en række<br />
nye kvaliteter og behandler mødet med Farum Midtpunkt<br />
på en sammenbindende og respektfuld måde. Forslaget<br />
giver et overbevisende bud på hvilken form for varieret<br />
hverdagsliv, der kan udspille sig i fremtidens forstad.<br />
: 10 :<br />
I fase 2 har alle tre teams videreudviklet de kvaliteter, som<br />
de hver især mener skal karakterisere det centrale byområde<br />
i Farum herunder især Bybækgrunden.<br />
Alle tre teams foreslår at omdanne Paltholmvej til en bygade<br />
og dermed skabe en rumlig sammenhæng på tværs af<br />
det, der i dag opleves som en barriere i byen. Der er forskellige<br />
tilgange til struktureringen af Bybækgrunden – mest<br />
markant mellem forslag 2’s forslag om at lade en park<br />
være det strukturerende træk i det nye byområde over for<br />
de to andre projekters forslag om at skabe en bebyggelsesmæssig<br />
sammenhæng fra Bytorvet til Farum Midtpunkt.<br />
Dommerkomiteen opfatter begge strategier som relevante,<br />
hvilket også var begrundelsen for at lade netop disse tre<br />
projekter fortsætte til anden fase. I vurderingen af de endelige<br />
konkurrencebesvarelser er det dommerkomiteens<br />
vurdering, at forslag 3 og forslag 5 mest overbevisende<br />
formår at konkretisere deres oplæg.<br />
Dommerkomiteen har fundet den foreslåede parkerings-<br />
løsning i forslag 2 interessant og finder i det hele taget,<br />
at forslag 2’s er karakteriseret ved et utal af gode ideer. I<br />
dommerkomiteens diskussioner har forslag 5 og forslag 3<br />
begge haft stor interesse, men i den endelige pointgivning<br />
blev det forslag 3, der vandt og dermed lægges til grund<br />
for den videre udvikling af projektet: FARUM I UDVIKLING.
: 11 :
fremtidens<br />
bæredygtige<br />
forstad<br />
nyskabende bud på<br />
fremtidens bæredygtige forstad<br />
Det generelle formål med denne konkurrence er, at ’Konkurrencen<br />
skal være med til at skabe debat om, hvordan vi<br />
bedst forbereder forstædernes byområder på fremtidens<br />
udfordringer, og besvarelserne skal komme med bud på,<br />
hvordan et forstadsområde kan udvikle sig med henblik<br />
på at skabe miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed.’<br />
I dette afsnit refereres og opsummeres nogle af de principielle<br />
diskussioner, som dommerkomiteen har haft om<br />
forstadens kvaliteter, hverdagsliv, skala og arkitektur samt<br />
forandringsprocesser.<br />
fremtidensforstæder<br />
Fremtidens Forstæder er et initiativ fra Realdania, som har til<br />
formål at skabe debat om og visioner for en bæredygtig udvikling<br />
i forstæderne.<br />
Initiativet bliver gennemført i 2011-2013, og vil – ud over seks<br />
arkitektkonkurrencer i konkrete områder i forstæderne – omfatte<br />
debat, publikationer og en afsluttende udstilling.<br />
: 12 :<br />
forstadens kvaliteter<br />
Forstaden og dens boligkvaliteter er populære hos størstedelen<br />
af befolkningen. At bo i rolige og tætte omgivelser<br />
tæt ved naturen er kvaliteter, som majoriteten af den danske<br />
befolkning sætter højt. Det har en lang række undersøgelser<br />
slået fast. Det er derfor vigtigt, i bestræbelsen på<br />
at skabe bæredygtig udvikling af forstæderne, at det ikke<br />
sker på bekostning af disse kvaliteter, men med blik for at<br />
nye behov og livsformer kan komme til udfoldelse. Det er<br />
således vigtigt at fokusere på de muligheder, der ligger i at<br />
udvikle forstædernes landskabelige rum, så vi undgår, at<br />
revitaliseringen af forstæderne ender i en ensidig satsning<br />
på byliv og bymæssige kvaliteter.<br />
bæredygtighed og bystruktur<br />
Et påtrængende problem knyttet til efterkrigstidens forstadsområder<br />
er energiforbruget og den store bilafhængighed.<br />
En vis fortætning, som kan skabe grundlag for etablering af<br />
en række af de funktioner, der knytter sig til dagligdagen,<br />
er en veldokumenteret strategi til at trække udviklingen<br />
væk fra privatbilen – og især mod mere cykel- og gangtrafik.<br />
Et rimeligt udbud af butikker, arbejdsplader, undervisning,<br />
institutioner, rekreation og kultur er også en vigtig<br />
dimension i at forøge både den sociale og miljømæssige<br />
bæredygtighed. Hvis der er et sådant udbud af funktioner,<br />
vil flere af dagligdagens aktiviteter ske lokalt, og de vil befrugte<br />
hinanden og skabe et mere righoldigt forstadsliv.<br />
Dertil kommer, at mange undersøgelser har dokumenteret,<br />
at kun byområder, der opfattes som attraktive og
smukke, skaber det engagement og den opbakning, der<br />
skal til for at sikre, at byområdet i praksis fungerer bæredygtigt.<br />
Den arkitektoniske dimension og kvaliteten af byens<br />
rum indgår altså også med en vigtig rolle i spørgsmålet<br />
om at skabe den bæredygtige forstad.<br />
Set i denne sammenhæng er denne konkurrence i sig selv<br />
et vigtigt bidrag til diskussionen af den bæredygtige forstad,<br />
fordi den grundlæggende stiller spørgsmålet: Hvordan<br />
kan et allerede eksisterende fortætningspunkt i den<br />
regionale by udvikles og forstærkes ved at udnytte sine<br />
arealreserver, sine attraktioner og sine aktiviteter bedst<br />
muligt?<br />
”byliv” i forstaden<br />
Spørgsmålet om ”byliv” er både centralt og vanskeligt.<br />
Spørgsmålet er centralt, fordi oplevelsen af og muligheden<br />
for at indgå i forskellige sociale sammenhænge bidrager<br />
til fornemmelsen af sted og lokal identitet. Det er oplevelsen<br />
af et varieret hverdagsliv, der øger den generelle attraktivitet,<br />
og som dermed er en forudsætning for at opnå<br />
bæredygtighed i bred forstand. Men vores idealer om det<br />
pulserende liv er ofte hentet fra tætbyen og knyttet sammen<br />
med billeder af tætte fodgængerstrømme på gader<br />
og pladser med masser af butikker og cafeer. Disse former<br />
for byliv kan vanskeligt etableres i forstaden. Butikscentret<br />
kan skabe et tæt liv, men uden den diversitet og sammensathed<br />
der præger den klassiske tætby. Det er altså afgørende,<br />
at der etableres nogle andre og mere relevante billeder<br />
af, hvilke former for byliv der kan etableres, som kan<br />
øge forstædernes attraktivitet.<br />
Konkurrencebesvarelserne kommer med nogle relevante<br />
bud: At få mere ud af de uformelle sportsaktiviteter og få<br />
dem til at overlappe og befrugte andre aktiviteter. At åbne<br />
de offentlige institutioner så de befrugter livet på gaden eller<br />
pladsen. At eksponere og skabe bedre rammer om det<br />
liv der udspringer fra boligerne og de lokale aktiviteter. At<br />
arbejde med en bevidst prioritering mellem varierede rum,<br />
hvor nogle har et rigt liv, mens andre netop har deres kvalitet<br />
ved at være mere rolige og afdæmpede. og endelig at<br />
arbejde bevidst med de muligheder for at skabe flere oplevelser<br />
og særlige stedkvaliteter, der ligger i den arkitektoniske<br />
bearbejdning – både af de traditionelle byrum og<br />
især de muligheder der ligger i en innovativ og kvalificeret<br />
bearbejdning af de grønne rum.<br />
: 13 :<br />
fremtidens bæredygtige forstad<br />
skala<br />
Spørgsmålet om centerkvaliteter og byliv peger videre på<br />
skala som et vigtigt spørgsmål. Ligesom der er forskel mellem<br />
det byliv, der udspiller sig i den tætte by, og det, der<br />
kan etableres i forstadens fortætningspunkter, bør der være<br />
en tilsvarende forskel i skala, når det gælder arkitektonisk<br />
struktur og udtryk. Der ses hyppigt i projekter til udvikling<br />
af forstaden en tendens til at ville introducere en forholdsvis<br />
stor skala og nogle dramatiske rum i et forsøg på at give<br />
forstadens centerområder en højere grad af bymæssighed.<br />
Men disse satsninger på at overføre og genbruge tætbyens<br />
rum ender næsten altid med noget, der efter nogle år opleves<br />
som en ”falsk tone” – som en dramatisering, der ikke<br />
er belæg for i det dagligliv, der rent faktisk udspiller sig i<br />
de pågældende rum. Derfor har dommerkomiteen i Farumkonkurrencen<br />
lagt stor vægt på den intimitet og pragmatisme<br />
og afdæmpede skala, der introduceres i vinderforslaget,<br />
og den realistiske beskrivelse af et muligt byliv, der<br />
fremgår af visualiseringerne.<br />
proces og robust dynamik<br />
Et andet vigtigt spørgsmål i forbindelse med omdannelsesstrategier<br />
for forstaden er, om de er baseret på en realistisk<br />
og operationel forståelse for proces og forandringsdynamik.<br />
Konkurrenceprogrammet gør opmærksom på, at den<br />
økonomiske dynamik i forstaden ikke kan sammenlignes<br />
med den, der kendes fra omdannelsen af de centrale byområder,<br />
og det betyder også, at procesforståelsen må<br />
afspejle denne forskel i omdannelsesdynamik. Det er afgørende<br />
vigtigt, når der udarbejdes forslag for forstadens<br />
omdannelse, at det sker med en sikker forståelse for, i hvilken<br />
takt omdannelsen kan ske, hvilke aktører der er på banen,<br />
hvordan der kan opnås kvaliteter undervejs i forløbet,<br />
og hvordan man undgår, at en lavkonjunktur efterlader et<br />
område i en tilstand, der opleves som noget totalt forfejlet.<br />
Den sikre fornemmelse for dynamik, proces og skala<br />
vil gradvist blandt beboere, opbygge nye oplevelser, nye<br />
rum og nye forventninger samt stigende ejerskab. og den<br />
vil tilsvarende gradvist udvikle investorernes syn på mulighederne.<br />
Den fejlslagne, overoptimistiske proces, der går i<br />
stå på et givet tidspunkt, fordi den ikke forstår den lokale<br />
dynamik, kan for altid stemple et område som forfejlet og<br />
gøre det næsten umuligt at komme videre efter en stilstandsperiode.
: 14 :
: 15 :<br />
fase 2
tematisk<br />
vurdering<br />
fase 2<br />
I konkurrencens fase 1 blev de tre forslag 2, 3 og 5 udpe-<br />
get til viderebearbejdning i fase 2 for at få belyst det præcise<br />
potentiale i de forskellige helhedsplaner og strategier.<br />
Deltagerne fik en række kommentarer og krav, som forslagene<br />
hver især skulle leve op til i fase 2.<br />
konkurrenceopgaven<br />
Konkurrenceprogrammet formulerer to overordnede mål<br />
med konkurrencen – et generelt og et specifikt.<br />
Det generelle mål stiller krav om, at ’Konkurrencen skal<br />
være med til at skabe en synlig debat om, hvordan vi bedst<br />
forbereder forstædernes byområder på fremtidens udfordringer,<br />
og besvarelserne skal komme med bud på, hvordan<br />
et forstadsområde kan udvikle sig med udgangspunkt<br />
i miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed’.<br />
Specifikt ønskes det, at ’Arkitektkonkurrencen skal give<br />
nytænkende bud, på hvordan Farum Midtby kan udvikles<br />
til et oplevelsesrigt, bæredygtigt og trygt forstadscentrum<br />
til glæde for byens borgere’. Dette mål uddybes med et<br />
ønske om, at der ’I den fremtidige udvikling af midtbyen<br />
skal skabes mere byliv og bedre kobling mellem byfunktioner<br />
og sammenhænge på tværs af midtbyens store veje: At<br />
der skal tiltrækkes og indpasses nye, udviklingsorienterede<br />
aktiviteter i Farum Midtby, ligesom Bybækgrunden skal<br />
udvikles til en aktiv og attraktiv del af midtbyen, der kan<br />
: 16 :<br />
fungere som en positiv driver for byudviklingen, herunder<br />
udviklingen af Farum Midtpunkt’.<br />
Udfordringerne er bl.a. den kraftige adskillelse, som de<br />
store veje skaber, og den indadvendthed, der præger de<br />
forskellige delområder. Det er de store parkeringsarealer,<br />
som i sig selv danner barrierer, og som er med til at opdele<br />
byen i små bebyggelses-øer. Det er de tryghedsproblemer,<br />
som er knyttet til stisystemet med dets mange tunneler,<br />
og det er manglen på steder, hvor bylivet kan udfolde sig.<br />
Sammenfattende bliver det udtrykt som et ønske om gennem<br />
en omdisponering af konkurrenceområdet at give<br />
Farum et tydeligt og attraktivt centrum. Inden for konkurrenceområdet<br />
udpeges Bybækgrunden som den vigtigste<br />
arealmæssige ressource og det afgørende forbindelsesled<br />
til at indfri programmets ønsker og til at skabe en bedre<br />
sammenhæng nord-syd. Fokus i besvarelserne skal ligge<br />
på en bearbejdning af Bybækgrunden i sammenhæng med<br />
butikscentret og Farum Midtpunkt, men gerne suppleret<br />
med overvejelser om hvorledes ændringer og tilføjelser i<br />
erhvervsområdet og i stationsområdet kan medvirke til at<br />
opfylde konkurrenceprogrammets ønsker.<br />
realiserbarhed og robusthed<br />
I konkurrenceprogrammet understreges det, at det er vig-
DOBBELT_KARRÉ<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 1200m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 400m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 4400 m<br />
BOLIGER: 800m2<br />
ERHVERV: 2400m2<br />
FORRETNINGER: 1200m2<br />
V_HUS<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 1024m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 576m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 3448 m2<br />
BOLIGER: 1400m2<br />
ERHVERV: 1024m2<br />
FORRETNINGER: 1024m2<br />
LØFTET_V_HUS<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 600m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 1000m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL2000 m2<br />
BOLIGER: 800m2<br />
ERHVERV: 600m2<br />
FORRETNINGER: 600m2<br />
LØFTET_PERIMETER<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 825m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 1575m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 4050 m2<br />
BOLIGER: 2400m2<br />
ERHVERV: 1200m2<br />
FORRETNINGER: 450m2<br />
forslag 5<br />
KULTUR_O_V<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 1100m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 500m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 2400 m2<br />
BOLIGER: 800m2<br />
ERHVERV: 1600m2<br />
FORRETNINGER: 0m2<br />
tigt, at forslagsstillerne er opmærksomme på, at forstæ2000<br />
dernes økonomiske virkelighed og dynamik er anderledes<br />
og DBL_BLA_KARRÉ<br />
svagere end det, der eksempelvis kendes fra centrale<br />
havneområder. BEBYGGET GRUNDAREAL: 1040m2 Denne opmærksomhed ønskes omsat i<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 560m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 2920 m2<br />
BOLIGER: 1000m2 både forslag til kortsigtede tiltag og anvisninger af, hvad<br />
ERHVERV: 1280m2<br />
FORRETNINGER: 640m2<br />
der kan ske på længere sigt og i forskellige faser. Konkurrenceprogrammet<br />
ønsker herudover, at der angives en såkaldt<br />
PENTHOUSE_BOLIG<br />
0-løsning for Bybækgrunden, hvor salg af offentligt<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 1124m2<br />
ejede UBEBYGGET arealer GRUNDAREAL: kan 476m2 finansiere de nødvendige offentlige in-<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 4272 m2<br />
BOLIGER: 500m2<br />
vesteringer.<br />
ERHVERV: 2048m2<br />
FORRETNINGER: 400m2<br />
1600<br />
4000<br />
1500<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1000 1000 1000<br />
500 500<br />
Realiserbarhed og planens robusthed over for ændrede<br />
LAGKAGE_HUS<br />
forudsætninger har udgjort en vigtig dimension i dommer-<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 1200m2<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 400m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 3600 m2<br />
komiteens diskussioner og vurderinger.<br />
BOLIGER: 1200m2<br />
ERHVERV: 1200m2<br />
FORRETNINGER: 1200m2<br />
Det er dommerkomiteens opfattelse, at kravet om robusthed<br />
over for skiftende betingelser indebærer, at planerne<br />
for Bybækgrunden skal være fleksible mht. fordeling af<br />
PÅ_KRYDS<br />
bolig BEBYGGET og GRUNDAREAL: erhvervsfunktioner 1200m2<br />
og også i en vis udstrækning<br />
UBEBYGGET GRUNDAREAL: 400m2<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 3600 m2<br />
mht., BOLIGER: 1200m2 hvilke dele af området der først tages i brug. Det kræ-<br />
ERHVERV: 1200m2<br />
FORRETNINGER: 1200m2<br />
ver både, at planerne ikke er afhængige af bestemte funktioner<br />
på specifikke steder, og at den bebyggelsesstruktur,<br />
der DOBBELT_OP anvises, kan optage både boliger, kontorerhverv og<br />
BEBYGGET GRUNDAREAL: 2850m2<br />
forskellige UBEBYGGET GRUNDAREAL: typer 3600m2 af institutioner, og at den rummer en høj<br />
BEBYGGET ETAGEAREAL: 8700 m2<br />
BOLIGER: 3000m2<br />
grad ERHVERV: af 2850m2 fleksibilitet mht., hvor udbygningen kan starte.<br />
FORRETNINGER: 2850m2<br />
om der er tale om boliger og erhvervslokaler, som af inve-<br />
4000<br />
1600<br />
1600<br />
1600<br />
1600<br />
2400<br />
2400<br />
2400<br />
2000 1000 1000<br />
4000<br />
1400 1000<br />
1400 1000<br />
2000 2000<br />
1000<br />
4000<br />
2400<br />
2400<br />
3000<br />
4000<br />
4000<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1600<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
1000<br />
1600<br />
1000 1400 1600<br />
2000<br />
4000<br />
0<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
1500<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0<br />
2000<br />
1800<br />
1500<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1300<br />
1100<br />
800<br />
4000 0<br />
400<br />
BLANDET<br />
1000 600<br />
2400<br />
1600 2400<br />
1600 2400<br />
1000 1000<br />
: 17 :<br />
1000<br />
600<br />
2400<br />
4000<br />
1000<br />
3000<br />
1600<br />
2400<br />
4000<br />
EN TREDJEDEL AF PLADSEN<br />
ER OVERDÆKKET AF<br />
BOLIGERNE<br />
EN SMAL GADE MED<br />
FORSKELLIGE FUNKTIONER<br />
SKABER LIV I DET LOKALE<br />
STRØG HELE DØGNET<br />
1500<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1000 500 1000 500 1000 600 400 500 1000 500 400 600<br />
Fleksibel fordeling af bolig og erhvervsfunktioner<br />
SETBACK SKABER PRIVATE<br />
TERASSER TIL BOLIGERNE<br />
OG LIV TIL PLADSEN<br />
1000 600<br />
2400<br />
2400<br />
EN PORT BYDER VELKOMMEN<br />
TIL PLADSEN OG SKABER EN<br />
FORNEMMELSE AF ET MINDRE,<br />
MERE LOKALT RUM<br />
TRAPPESERINGER SKABER<br />
PRIVATE TERASSER, DER<br />
GIVER LIV TIL DEN<br />
OFFENTLIGE PLADS<br />
EN BRED GADE MED<br />
FORSKELLIGE FUNKTIONER<br />
TRÆKKER DET OFFENTLIGE<br />
GADEFORLØB IND MELLEM<br />
merkomiteen også som BYGNINGERNE en vigtig del at robusthedsproble-<br />
4000<br />
1600 1400<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
1000<br />
1600<br />
1400<br />
1000<br />
Parkeringsløsningerne indtager også en vigtig plads i vur-<br />
1600<br />
1400<br />
1600 1400<br />
1500<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
1000<br />
1000 600 1400<br />
1000<br />
i p-anlæg, om de kan foretages gradvist, eller de kan udsky-<br />
1000 2000<br />
4000<br />
4000<br />
1000<br />
1000<br />
1000 2000<br />
1400<br />
1600 800<br />
1600<br />
GÅRDRUMMET KAN BÅDE<br />
BRUGES AF ERHVERV OG<br />
BOLIGER<br />
STORE OFFENTLIGE<br />
TERASSER SKABER<br />
ATTRAKTIVE KONTORER<br />
1800<br />
1500<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
opfylder kravene om 2000 realiserbarhed 1000 1000 og robusthed, men at<br />
1000 500 2500<br />
DE LANGE INDHAK SKABER<br />
PRIVATE INDGANGSPARTIER<br />
TIL DE FORSKELLIGE DELE AF<br />
SUPERSTRUKTUREN<br />
2500 500 1000<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
1200<br />
900<br />
600<br />
300<br />
0<br />
400 600<br />
0<br />
storer og beboere vil blive betragtet som særligt attraktive<br />
på dette sted og dermed gøre det konkurrencedygtigt i<br />
forhold til andre lokaliseringer i regionen, opfatter dom-<br />
matikken.<br />
deringen af robusthed. Parkering i kældre eller p-hus er<br />
EN KULTUREL FUNKTION<br />
nødvendig pga. de tætheder, GIVER HELE der BYEN EJERSKAB ønskes, men disse anlæg<br />
TIL PLADSEN<br />
er også økonomisk belastende. Det er derfor af betydning<br />
for robustheden, om der tidligt kræves store investeringer<br />
des til et sent tidspunkt.<br />
Endelig indgår det i vurderingen af robustheden, om struk-<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
turen på Bybækgrunden i rimeligt omfang kan tilpasses<br />
0<br />
1000<br />
1000 2000 1000<br />
strukturen i den kommende, delvist ukendte, udvidelse af<br />
bycentret.<br />
Dommerkomiteen vurderer, at alle forslag i rimelig grad<br />
4200 1000<br />
1600<br />
4000<br />
de har forskellige styrker og svagheder. Alle forslag foreslår<br />
forholdsvis mange offentlige bygninger og aktiviteter og<br />
anvender disse bygninger til at aktivere og afgrænse en el-<br />
1400<br />
1100<br />
ler flere af de betydende pladser. 800 Dette kan indebære et<br />
400<br />
robusthedsproblem.<br />
1000<br />
1600<br />
0<br />
1400<br />
1100<br />
800<br />
400<br />
0
forslag 2’s bebyggelsesstruktur er baseret på karréer, er<br />
velkendt og dermed også let for developere at overskue<br />
og gå til. Der er dog i dommerkomiteen en usikkerhed om,<br />
hvorvidt de største af karréerne er så store, at det kan blive<br />
vanskeligt at finde at finde investorer til en hel karré – og<br />
det anses for en vigtig del af forslagets strategi, at karréen<br />
ikke henligger som byggeplads over længere tid. Dertil<br />
kommer, at de anviste karréer efter dommerkomiteens<br />
opfattelse ikke tilvejebringer bolig- og bykvaliteter, der er<br />
unikke, og dermed sikrer, at området opfattes som tiltrækkende<br />
og konkurrencedygtigt i en regional sammenhæng.<br />
Byparken, som er dette forslags bærende idé, vil muligvis<br />
også udgøre et robusthedsproblem. Den indtager en så<br />
vigtig rolle i forslaget, at det vil være et problem, hvis den<br />
først realiseres med sin fulde kvalitet på et sent tidspunkt<br />
i forløbet. Forslagsstillerne har i en vis grad adresseret<br />
denne indvending ved at foreslå, at parken kan anlægges i<br />
en billig udgave fra starten og så med tiden omdannes og<br />
omprogrammeres. Men det fremgår ikke tydeligt, hvilke<br />
kvaliteter der opnås i mellemfaserne – og om de er tilstrækkelige<br />
til at realisere parkens strategiske betydning.<br />
Forslaget rummer en interessant parkeringsstrategi, hvor<br />
det foreslås, at der bygges parkeringskældre på begge sider<br />
af Paltholmvej, som sammenkobles med forbindelser<br />
under vejen, så de kan udnyttes af både butikscenter og<br />
: 18 :<br />
af den kommende bebyggelse på Bybækgrunden. Løsningens<br />
robusthed er imidlertid meget afhængig af takten i<br />
udbygningen, og hvor mange investorer der deltager.<br />
forslag 3’s bud på disponering af Bybækgrunden baserer<br />
sig på nogle forholdsvis smalle byggefelter og en lille<br />
planlægningsenhed. Principielt rummer planen en høj grad<br />
af fleksibilitet, men pga. de relativt smalle felter kan det i<br />
praksis være kompliceret at veksle mellem bygninger med<br />
forskellig husdybde, og der er en sandsynlighed for, at bebyggelsesmønstret<br />
vil blive opfattet som ’vanskeligt’ at<br />
udvikle for developere. Til gengæld er det dommerkomiteens<br />
vurdering, at de bebyggelsesformer, der angives i forslaget,<br />
rummer store potentialer, som vil udgøre en særlig<br />
attraktion, der kan tiltrække beboere til netop dette sted,<br />
frem for til andre nye bykvarterer i regionen.<br />
Der arbejdes med p-løsninger som består af tre komponenter:<br />
Parkering i de eksisterende kældre ved Bybækskolen,<br />
parkering i en ny p-kælder i den østlige ende af Bybækgrunden<br />
og udnyttelse af nogen af den overskydende p-kapacitet<br />
i den sydlige ende af Farum Midtpunkt.<br />
forslag 5’s forslag til Bybækgrunden rummer en meget<br />
høj grad af robusthed og fleksibilitet i grundstrukturen,<br />
som muliggør, at der kan udbygges fra forskellige start-
punkter og med forskellige funktioner. Grundstørrelsen på<br />
tilnærmet 40 x 40 m kan optage både erhvervsbygninger<br />
og de relevante boligformer og underbygger robustheden<br />
i planen. Dette er grundigt dokumenteret med en række<br />
diagrammer, som viser mulige bebyggelsesformer. Dommerkomiteen<br />
er imidlertid ikke helt overbevist om, at de<br />
etageboliger, der antydes i planer og visualiseringer, vil<br />
udgøre en særlig attraktivitet, hvis den nye bebyggelse<br />
bliver underlagt en regional sammenligning. Et problem<br />
i forbindelse med vurderingen af robustheden er afhængigheden<br />
af publikumsrettede funktioner i den sydlige del<br />
af bebyggelsen. Hvis det bliver nødvendigt med boliger i<br />
stueplanet, vil gaderne ændre karakter, og man kan så diskutere<br />
hele strukturens relevans – eller i hvert fald ønske<br />
sig en anvisning af hvorledes gaderne vil fremtræde i den<br />
situation. Men der er næppe tvivl om, at grundstrukturen<br />
både er meget robust og vil blive opfattet af developere<br />
som sådan.<br />
samspil med igangværende processer<br />
og initiativer<br />
Udgangspunktet for konkurrencedeltagerne var blandt<br />
andet, at der er et udviklingsprojekt på vej for butikscenteret<br />
på Farum Bytorv, at der foreligger forskellige forslag<br />
og projekter til ændret brug af nogle dele af Farum Midtpunkt,<br />
og at der er omdannelsesprojekter i gang i erhvervsområdet.<br />
Alle indebærer de udvikling og forandringer, og<br />
det er vigtigt, at konkurrenceforslagene er i stand til at opfange<br />
og udnytte dette på en positiv måde.<br />
De forhold, der kommer ind under denne overskrift, er i<br />
en vis udstrækning overlappende med ”realiserbarhed og<br />
robusthed”. Når det gælder det centrale område af Farum,<br />
er det til den ene side forslagenes fleksibilitet i forhold til<br />
udviklingen af bycentret, der er vigtigt, og til den anden<br />
side deres evne til at forstå og respektere de bærende<br />
kvaliteter i Farum Midtpunkt og evnen til at indsætte Farum<br />
Midtpunkt i en ny sammenhæng med en større social<br />
udveksling til følge og en bedre udnyttelse af eksempelvis<br />
de store p-arealer. Når det gælder erhvervsområdet, er det<br />
evnen til at forstå og udnytte de ejerforhold og ændringsprocesser,<br />
der er i gang i området, som er i centrum.<br />
farum bytorv<br />
Der har været stillet krav til forslagenes evne til at forholde<br />
sig fleksibelt i forhold de ændringer, der vil komme på<br />
Farum Bytorv, og det vurderes af dommerkomiteen som<br />
værende løst på samme niveau. Alle forslag vil i rimelig<br />
: 19 :<br />
grad kunne tilpasse sig nye indgange til butikscentret fra<br />
Paltholmvej, og alle tre forslag placerer hovedforbindelsen<br />
mellem Bybækbebyggelsen og Farum Bytorv ved rådhuset<br />
og kulturhuset, hvilket må anses for en robust løsning.<br />
Byarkitektonisk er alle forslagsstillere enige om, at Paltholmvej<br />
på denne strækning bør få karakter af et egentligt<br />
gaderum med kantbebyggelse på begge sider.<br />
farum midtpunkt<br />
Det varierer noget, i hvor høj grad de 3 forslag redegør for<br />
ændringer i og koblinger til Farum Midtpunkt.<br />
forslag 2 lægger vægten på det, der kaldes det rekreative<br />
loop, som består af en række bevægelses- og sportsaktiviteter,<br />
der placeres langs en rute, som omgiver Farum<br />
Midtpunkt og kulminerer i den nye park syd for den eksisterende<br />
bebyggelse. Der nævnes mulighed for at udnytte<br />
dele af stuetagen i Farum Midtpunkt på nye måder, men<br />
det konkretiseres ikke. Dommerkomiteen anerkender, at<br />
det rekreative loop vil have en effekt på Farum Midtpunkt,<br />
men der savnes en redegørelse for koblings- og udvekslingssteder.<br />
forslag 3 foreslår, at der i Farum Midtpunkt skabes ændringer<br />
i adgangsetagen og dele af parkeringsetagen i vestfløjene,<br />
således at den nuværende hovedforbindelse styrkes,<br />
og der skabes et mere offentligt og udadrettet liv knyttet<br />
til denne forbindelse. Denne disposition støttes og aktiveres<br />
yderligere ved at etablere en ny fodgængerforbindelse<br />
til det omdannede erhvervsområde. Herudover foreslås en<br />
aktivering af parkeringskældrene nærmest Bybækgrunden<br />
med offentlige funktioner, således at der skabes en aktiv<br />
koblingszone i terrænplan mellem Farum Midtpunkt og<br />
den nye bebyggelse. Dette forslag anser dommerkomiteen<br />
for både perspektivrigt og realistisk.<br />
forslag 5 satser især på indretning af en basar i den sydlige<br />
del af vestfløjen og på en aktivering af kældrene med udlejning<br />
af lokaler til forskellige, alternative kulturelle funktioner,<br />
som vil kunne gøre Farum Midtpunkt til en destination<br />
for et bredt publikum.<br />
bygger på byens nuværende potentialer<br />
og respekterer lokale interesser<br />
I konkurrenceprogrammet lægges der vægt på, at de ønsker<br />
og synspunkter, der er fremkommet gennem interessentinddragelsen,<br />
medtænkes i besvarelserne af konkurrencen.<br />
De synspunkter, der fremkom i denne proces, er<br />
samlet under overskrifterne: Den opdelte by, Grøn tæthed<br />
og Tryg by. Der er igen her en vis overlapning med de fore-
gående og efterfølgende punkter. Dommerkomiteen har<br />
lagt vægt på, at Farums skala og eksisterende kvaliteter<br />
som forstad er sikkert indfanget som forudsætning for at<br />
bringe disse kvaliteter i en ny sammenhæng – og at forslaget<br />
viser forståelse for og evne til at aktivere og give plads<br />
for forskellige grupper i de nye og omdannede byområder,<br />
der skabes. Tryghedsspørgsmålet forbindes af mange af<br />
de interviewede til gangtunnelser og stier uden opsyn. På<br />
dette punkt er alle tre forslag enige om at nedlægge hovedparten<br />
af tunnelerne, og i stedet lade krydsning foregå<br />
på niveau. Dette kan efter dommerkomiteens opfattelse<br />
være en rigtig disposition, men den bør kombineres med<br />
en omhyggelig bearbejdning af de nye krydsninger, så det<br />
undgås, at utrygheden ved tunnelen afløses af en utryghed<br />
ved at krydse biltrafikken jf. omtalen under ”bedre forbindelser<br />
på tværs”.<br />
bæredygtighed<br />
I programmet spørges der til, hvordan den funktionsopdelte<br />
by kan udvikles med ”nye forbindelser og sammenhænge<br />
på tværs”, og spørgsmålet knyttes især til Bybækgrundens<br />
potentialer. Endvidere nævnes ”grøn fortætning”<br />
som et vigtigt undersøgelsestema inden for bæredygtighedsspørgsmålet.<br />
Bæredygtighedsspørgsmålet handler ifølge andre dele af<br />
konkurrenceprogrammet både om den sociale, den miljømæssige<br />
og den økonomiske bæredygtighed. Spørgsmålet<br />
kan deles mellem forhold, som har at gøre med bystrukturens<br />
bæredygtighed, og forhold der har at gøre med bygningernes<br />
bæredygtighed. Både bystruktur og bygninger<br />
er i sidste ende vigtige, men så længe det drejer sig om at<br />
udpege en helhedsplan, er det de bystrukturelle aspekter,<br />
der må være i fokus.<br />
Bæredygtighed handler i bystrukturel sammenhæng om<br />
tæthed og attraktivitet, om evnen til at blande funktioner<br />
og opnå synergier mellem funktioner, om evnen til at<br />
fremme og understøtte fodgænger- og cykeltrafik på korte<br />
og mellemlange strækninger samt om et bebyggelsesmønster,<br />
der giver et godt lokalt klima, som tillader dagslysadgang,<br />
og som danner rum og nicher, der støtter mange<br />
forskellige former for byliv og dermed giver plads for både<br />
forskellige aldersgrupper og forskellige sociale grupper i<br />
byen. Det handler om at udvikle bebyggelsesplaner, hvor<br />
biladgang og bilparkering ikke kommer til at dominere på<br />
bekostning af gående og cykeltrafik. og det handler om<br />
: 20 :<br />
at udvikle en bebyggelsesplan, hvor store regnmængder<br />
kan afvikles uden at skabe unødige problemer, og hvor de<br />
løsninger, der er nødvendige, også skaber nye rekreative<br />
kvaliteter. Det handler om at skabe en plan, der styrker<br />
sundheden ved at opfordre til bevægelse. og det handler<br />
om at give plads for naturens processer, henholdsvis at forslaget<br />
ikke har en ødelæggende effekt på dette område.<br />
og det handler som noget meget vigtigt om at skabe forståelse,<br />
opbakning og ejerskab i forhold til de forandringer,<br />
der er nødvendige.<br />
overordnet set er selve konkurrencens tema om at fortætte<br />
og aktivere Farum et væsentligt element i at øge<br />
bæredygtigheden, fordi byen derved vil fremstå som et<br />
sted, hvor flere af dagligdagens aktiviteter og behov kan<br />
opfyldes. Med hensyn til tæthed opererer de tre forslag<br />
med tilnærmelsesvis det samme bebyggelsesvolumen og<br />
vil altså på hver deres måde bidrage med den samme kritiske<br />
masse til at forøge aktiviteten i det centrale Farum.<br />
Det varierer en del, hvor eksplicit forslagsstillerne behandler<br />
bæredygtighedsspørgsmålet, og hvor tæt og hvor godt<br />
det lykkes at integrere bæredygtighedsinitiativer i forslagene<br />
til fysisk struktur.<br />
forslag 3 har den mest omfattende eksplicitte behandling<br />
af bæredygtighedsspørgsmålet. Der redegøres grundigt<br />
for spørgsmålet om vandafledning, og der anvises også<br />
forslag til, hvorledes vandafledningen kan kombineres<br />
med udformningen af attraktive byrum. Der redegøres for<br />
energiforsyning, og der redegøres, som noget væsentligt,<br />
meget grundigt for dagslysadgangen til de enkelte dele af<br />
den komplekse bebyggelsestruktur, som foreslås. Denne<br />
bebyggelsesstruktur vil på den ene side give en stor overflade,<br />
hvilket kan indebære problemer ift. isolering, men<br />
den vil på den anden side også give mulighed for meget<br />
velbelyste rum, hvilket fremover vil betyde meget for energiforbrug<br />
– og generelt vil det gøre bebyggelsen attraktiv<br />
og fleksibel. Den sociale bæredygtighed behandles bl.a.<br />
gennem en omhyggelig redegørelse for integrationen mellem<br />
Farum Midtpunkt og den nye bebyggelse.<br />
forslag 2 fremfører, at deres forslag bidrager til en høj<br />
grad af diversitet, som skulle have effekt både på den sociale<br />
bæredygtighed og på tryghed og på byliv. Derudover<br />
omtales en række principielle tiltag, uden at det forbindes<br />
særlig direkte med de fysiske løsninger. Det vigtigste bidrag<br />
til en forøget social bæredygtighed ligger uden tvivl i
ggelsesmøn-<br />
elsesmønster<br />
edre at kunne<br />
typer og bygeller<br />
karréer.<br />
mål, tilstrækogtilstrækkes-<br />
og parker-<br />
mål svarende<br />
konstruktion-<br />
bækkvarteret<br />
r sivegader i<br />
portionerende<br />
ningskroppe,<br />
oldet mellem<br />
alet på terræn<br />
lanet), hvilket<br />
ttere byggeri.<br />
de offentlige<br />
, kan dele af<br />
POLITIKERNE<br />
BORGERNE<br />
BYGHERRENE<br />
den nye bypark, som vil kunne danne mødested for mange<br />
forskellige grupper. En ny cykelsti over motorvejen vil også<br />
bidrage til øget bæredygtighed.<br />
forslag 5 opererer med begrebet: Byarkitektonisk bæredygtighed,<br />
der defineres som en kombination og optimering<br />
af den sociale, miljømæssige og økonomiske bæredygtighed<br />
inden for en fysisk-arkitektonisk ramme. De vigtigste<br />
bæredygtige initiativer er ifølge forfatterne, at der er opnået<br />
større tæthed, en mere sammensat bydel både socialt og<br />
rumligt og en sundere og tryggere by pga. bevægelsesmuligheder<br />
og den faktiske udformning af byrummene. Der argumenteres<br />
med, at de øvrige bæredygtighedsdimensioner<br />
skal sikres gennem byggeprocessen. Sammenfattende rummer<br />
dette forslag den mest udfoldede og mest integrerede<br />
behandling af bæredygtighedsproblematikken.<br />
udpegning af drivere for omdannelsen<br />
Bebyggelsen på Bybækgrunden ses i konkurrenceprogrammet<br />
som det største potentiale til at skabe en mere aktiv<br />
og oplevelsesrig by og udvikle ”motorer”, som kan styrke<br />
Farums rolle i den regionale konkurrence. Aktiviteterne på<br />
Bybækgrunden skal så støttes af de aktiviteter, der kan<br />
etableres i erhvervsområdet og på andre af de udpegede<br />
transformationsområder.<br />
GODE BYRUM TILGÆNGELIG BY ALSIDIG BY<br />
FREMGANGSRIG BY BÆREDYGTIGHED SOCIAL DIVERSITET<br />
RENTABILITET FLEKSIBILITET SIKKERHED<br />
: 21 :<br />
tematisk vurdering – fase 2<br />
10 10 10 10<br />
40<br />
40<br />
10 10 10 10<br />
10 10 10 10<br />
Integreret behandling af bæredygtighed<br />
UDVIKLINGEN forslag AF EN 5NY<br />
BYDEL<br />
De permanente funktioner, der foreslås som de aktiverende<br />
i Bybækområdet, er alle offentlige eller semioffentlige:<br />
Sportshal, sundhedshus, ungdomshus, spillested, sportshøjskole,<br />
sportshotel, basar, børneinstitution og andre typer<br />
af institutioner og mødesteder.<br />
Der redegøres også i alle forslag for, hvilke funktioner og<br />
aktiviteter der kan anvendes til at aktivere Bybækområdet,<br />
inden den permanente bebyggelse bliver etableret. Der<br />
peges både i forslag 5 og forslag 3 på nyttehaver og ”urban<br />
farming” som aktiviteter, der kan forløbe over flere år<br />
i de indledende faser, og disse initiativer foreslås suppleret<br />
med forskellige former for events, som også kan medvirke<br />
til på et tidligt tidspunkt at gøre området til et aktivt sted<br />
i Farum. forslag 2 lægger vægten på, at der etableres forskellige<br />
former for partnerskaber mellem kommunen og<br />
lokale aktører og ser disse partnerskaber som dem, der<br />
kan sikre, at området kommer til at rumme mange akti-<br />
40X40 FLEKSIBILITET<br />
viteter både i de indledende og de senere faser af udviklingsforløbet.<br />
Alle tre forslag kan siges at tolke spørgsmålet om drivere<br />
som et spørgsmål om, hvordan man gennem forskellige<br />
former for aktiviteter og events fra starten af omdannelsesforløbet<br />
kan indskrive Bybækområdet som det nye, ak-<br />
40<br />
10 10 10 10<br />
40<br />
1
tive centrum i borgernes bevidsthed. I en vis forstand er<br />
det altså hele Bybækområdet, der opfattes som driveren<br />
for byens transformation.<br />
I erhvervsområdet foreslås bl.a. iværksætterhus, adventure-/actionpark<br />
og offentlige værksteder som det, der skal<br />
sætte gang i en omdannelsesproces, som i øvrigt støttes af<br />
ændringer i matrikelstruktur, relation til de store veje mm.,<br />
som kan tiltrække nye typer af erhverv og investorer.<br />
Kumbelhaven foreslås aktiveret som park og som udendørssted<br />
for forskellige kulturelle aktiviteter. forslag 3<br />
foreslår desuden, at der kan etableres en ny kantbebyggelse,<br />
som afgrænser rummet på en klarere måde, end det<br />
er tilfældet i dag.<br />
mere byliv<br />
Konkurrenceprogrammet nævner ”bedre sammenhænge<br />
på tværs af de store veje” som et vigtigt spørgsmål i denne<br />
sammenhæng. Derudover handler det om, at byrummene<br />
udvikles, så de i højere grad understøtter et mere synligt<br />
og aktivt byliv. Dommerkomiteen har ført en del diskussioner<br />
om, hvilke typer byliv det er relevant at tale om i<br />
forstaden, og hvilke former for rum der understøtter et<br />
sådant byliv.<br />
Alle tre forslag nævner uformelle idrætsaktiviteter som<br />
vigtige at satse på – og specielt i Farum med tradition for<br />
Nyt vejprofil på Paltholmvej med krydsning i gadeniveau<br />
: 22 :<br />
forslag 3<br />
at satse på sport. Især forslag 2 forfølger denne strategi<br />
meget langt. Der er i dette forslag en række fine ideer til<br />
uformelle aktiviteter kædet sammen i et forløb omkring<br />
Farum Midtpunkt og videre gennem byen. Samtidig med<br />
at forslaget rummer mange interessante ideer, er der også<br />
tilløb til en form for overbud med sådanne uformelle aktiviteter<br />
i alle dele af området. Risikoen vil være, at strategien<br />
ikke virker, fordi man spreder aktiviteten for meget og underprioriterer<br />
andre former for byliv. Risikoen er også, at<br />
man i forsøget på at opnå aktiviteter alle steder kommer til<br />
fjerne andre oplevelsesmuligheder, som knytter sig til de<br />
stille oplevelser forbundet med naturen.<br />
Andre former for byliv gives der bud på eksempelvis i forslag<br />
5 i form af en basar ved Farum Midtpunkt eller bylivet<br />
tilknyttet sportshaller, ungdomshus og sundhedshus.<br />
På visualiseringerne optræder der tilsyneladende mange<br />
cafeer, især i forslag 5, uden at det diskuteres, om der er<br />
underlag for dem.<br />
Det byliv – det der knytter sig til et boligområde i form<br />
af leg og ophold er lidt svagere beskrevet – og generelt<br />
underprioriteret efter dommerkomiteens opfattelse. Det<br />
må formodes at præge dele af byparken i forslag 2, og det<br />
vises på forslag 3’s visualiseringer som noget, der kan optræde<br />
i de mindre rum, der findes i deres bebyggelse.
yrum<br />
Spørgsmål er så, hvilke typer af rum der skal udvikles i for-<br />
staden generelt og i Farum specifikt for at støtte de former<br />
for byliv, der er relevante.<br />
forslag 2 peger på ”Byparken” som det vigtigste nye byrum<br />
med plads til mange forskellige aktiviteter. Det suppleres<br />
med de typer af byliv, der vil opstå omkring den<br />
uformelle idræt, og det der kan etableres omkring Adventurecentret<br />
i erhvervsområdet.<br />
forslag 3 peger både på et stort bytorv, som spænder på<br />
tværs af Paltholmvej ved rådhuset, og en række mindre<br />
steder. Bytorvet har en størrelse og placering, så det kan<br />
danne ramme om torvehandel og forskellige større events<br />
og hente liv fra sportshal og sundhedshus. Forslaget supplerer<br />
dette centrale rum med et antal små pladser, som<br />
opstår i nicher i bebyggelsen og i overgangszonen mellem<br />
Farum Midtpunkt og den nye bebyggelse. Hertil kommer<br />
det liv, der vil opstå ved at gøre underetagen i Farum Midtpunkts<br />
vestlige længer offentlig, og det der vil opstå omkring<br />
det nye center i erhvervsområdet.<br />
forslag 5 er det projekt, der satser mest på et traditionelt<br />
gadeliv – der angives på visualiseringerne offentlige funktioner<br />
i stueetagen i alle gaderne i den sydlige del af Bybækbebyggelsen.<br />
Som det større samlende træk foreslås<br />
en kanal, som både danner ramme om bevægelse og ophold,<br />
og som leder frem til en lidt større plads, der danner<br />
overgang til Farum Bytorv, og som henter liv fra basar- og<br />
sportsaktiviteter og fra sin tilknytning til Paltholmvej. Kanalforløbet<br />
suppleres med nogle mindre pladser, der tænkes<br />
som ramme om et mere lokalt liv.<br />
Gaden bruges i forskelligt omfang og i forskellige udformninger<br />
til at strukturere den nye bebyggelse på Bybækgrunden.<br />
Men alle forslagsstillerne er enige om, at Paltholmvej<br />
bør få karakter af gade med bebyggelse på begge sider og<br />
med offentlige funktioner i stuetagen for at sikre, at det<br />
bliver en attraktiv og levende gade. Paltholm-”gaden” udformes<br />
imidlertid ret forskelligt. forslag 5 satser på klassisk<br />
”bygade” på 20 m bredde, som forgrener sig videre<br />
til andre relativt smalle, klassisk gader, som den kendes fra<br />
den tætte by. forslag 3’s gader – både Paltholmvej og de<br />
tilgrænsende gader – er lidt bredere og de omkransende<br />
huse lidt lavere og meget varierede og opdelte. Forslag 2<br />
foreslår relativt høj bebyggelse mod Paltholmvej, som forgrener<br />
sig i nogle få korte gader, men omkranset af forholdsvis<br />
høj bebyggelse.<br />
: 23 :<br />
opfattelsen af, hvordan gader og pladser i den nye forstad<br />
skal være proportioneret, varierer dermed temmelig<br />
meget mellem de tre forslagsstillere. forslag 5’s rum er<br />
inspireret af den klassiske by, de er præcist afgrænsede,<br />
og bebyggelsen er lige så høj, som gaden er bred. Der er<br />
tale om en meget markant gade. Dommerkomiteen vurderer,<br />
at den vil have vanskeligt ved at fungere efter hensigten,<br />
især hvis der kommer en overvægt af boliger i den<br />
nye bebyggelse, og det dermed ikke bliver muligt at have<br />
mange offentlige og publikumsvenlige funktioner i underetagerne.<br />
forslag 3’s byrum er mindre dramatiske i deres<br />
proportionering og mindre glatte i de omgivende facader,<br />
og de vil efter dommerkomiteens opfattelse have lettere<br />
ved at danne ramme om det liv, der vil opstå, hvis der kommer<br />
en stor boligandel – men de vil også kunne fungere<br />
med en større erhvervsandel. forslag 2’s byrum optræder<br />
på en anden måde, fordi de er forholdsvis korte, men på<br />
sine steder ret dramatiske i deres proportionering med en<br />
forholdsvis høj bebyggelse.<br />
Det er dommerkomiteens opfattelse, at tonen, der slås an<br />
med de gade- og rumproportioner som forslag 3 indeholder,<br />
sikrest rammer det overordnede ønske om at blande<br />
forstadens traditionelle kvaliteter med nogle af tætbyens.<br />
bedre forbindelser på tværs – stinettet<br />
Konkurrenceprogrammet beskæftiger sig under dette<br />
punkt især med de problemer, der er forbundet med stinettet:<br />
At det opfattes som utrygt, at det ikke medvirker til<br />
at skabe aktive punkter og dermed spreder bylivet og gør<br />
det diffust, og at det medvirker til at gangafstande opleves<br />
som lange og uden oplevelser, fordi det er adskilt fra byens<br />
andre funktioner og strømme.<br />
Alle tre konkurrenceforslag ønsker at udvikle byen og<br />
fremme bæredygtigheden ved at sikre, at fodgænger- og<br />
cykelforbindelserne bliver mere sammenhængende, attraktive<br />
og sikre, og det sker i alle forslag bl.a. ved at sløjfe<br />
hovedparten af fodgængertunnelerne og erstatte dem<br />
med krydsninger i gadeniveau. og det sker ved i varierende<br />
grad at tilføje nye aktiviteter i forbindelse med stierne<br />
og i et enkelt tilfælde ved at etablere nye forbindelser og<br />
sammenkædninger.<br />
De tre forslag foreslår, at Paltholmvej får et nyt vejprofil,<br />
således at gaden både rummer komfortable fortov til fodgængerne<br />
og selvstændige cykelstier, samtidig med at hastigheden<br />
på biltrafikken reduceres, således at det bliver<br />
lettere og sikrere at krydse vejen. Den mere detaljerede
udformning af de nye krydsninger kræver imidlertid en<br />
videre bearbejdning: Hvordan sikres det, at de anviste løsninger<br />
ikke udskifter den utryghed, der er forbundet med<br />
tunnelen, med den utryghed, der er forbundet med at<br />
krydse biltrafikken.<br />
De tre forslag arbejder også med at forbedre forbindelserne<br />
mellem stationen og det nye centerområde. Der arbejdes<br />
både med at vise, hvorledes forbindelsen gennem<br />
Kumbelhaven kan gøres mere attraktiv, og hvorledes forbindelsen<br />
langs Farum Hovedgade kan gøres mere attraktiv.<br />
Men der er i forbindelse med disse overvejelser kun i<br />
begrænset grad gjort rede for, hvilke konsekvenser det bør<br />
have for vejprofilerne i de berørte områder.<br />
Selvom alle forslag på forskellig måde bearbejder stinettet<br />
med henblik på at gøre det mere trygt og oplevelsesrigt,<br />
bevares alligevel nogle strækninger, som er meget adskilte<br />
fra byens liv, og der er generelt en begrænset interesse for<br />
komme til bunds i de problemstillinger, som knytter sig til<br />
at udvikle stinettet, så det fremstår med en betragteligt<br />
større attraktivitet, og dermed kan gøre det meget mere<br />
oplagt at benytte cykel og at gå rundt i Farum. Et mere<br />
udfoldet arbejde med stinettet kræver en undersøgelse af,<br />
hvad der kan opnås ved at lokalisere nye funktioner omkring<br />
de stier, hvor der kører mange cyklister, og hvilke<br />
muligheder der opstår de steder, hvor mange cyklister<br />
krydser hinanden. Der er også kun begrænsede tiltag til<br />
at undersøge og anvise, hvordan der kan skelnes mellem<br />
cykelstier, som er egnet til hurtig gennemkørende trafik,<br />
og cykelstier, som fungerer mere lokalt, og hvilke udformningsmuligheder<br />
og integrationsmuligheder der er knyttet<br />
til de to typer.<br />
Disse undersøgelser bør prioriteres i det videre arbejde,<br />
hvis man skal gøre sig håb om at øge cykel- og gangtrafikken.<br />
bedre forbindelser på tværs<br />
– vejnet og parkering<br />
Forbindelserne på tværs har i høj grad at gøre med stiforbindelserne,<br />
men de løsninger, der udvikles på dette område,<br />
har også væsentlige konsekvenser og sammenhæng<br />
med den måde vejnettet indrettes på – og til dels også den<br />
måde parkeringen organiseres på.<br />
I samme udstrækning som stinettet så at sige løftes op på<br />
overfladen, vil det også påvirke biltrafikken. Paltholmvej er<br />
her en af de store udfordringer, fordi der både ønskes en<br />
: 24 :<br />
let og sikker krydsning for fodgængere og cyklister mellem<br />
den nye bebyggelse på Bybækgrunden og Farum Bytorv<br />
og en smidig og sikker afvikling af trafikken til et udvidet<br />
butikscenter.<br />
Forslagene adresserer dette spørgsmål på forskellige måder:<br />
forslag 2 lancerer en interessant løsning, som består i, at<br />
der i kørselsretningen i begge ender af Paltholmvej etableres<br />
nedkørselsramper til et stort underjordisk p-anlæg.<br />
Herved undgås svingende trafik med de komplikationer,<br />
det indebærer, og den trafik, der vedrører Farum Bytorv, vil<br />
ikke belaste den midterste del af Paltholmvej. Løsningen<br />
er kædet sammen med et forslag om at skabe en fælles<br />
parkering for Farum Bytorv og Bybækbebyggelsen, hvilket<br />
rummer nogle potentielle problemer i forhold til økonomi,<br />
fasedeling og investorer, som omtalt under afsnittet om<br />
robusthed. Men forslaget vil kunne forenkles, således at<br />
det kun kræver to nedkørselsramper for at undgå svingtrafik,<br />
og dermed kan det måske gøres mere realistisk – også<br />
til betjening af Farum Bytorv alene.<br />
Den anden udfordring er adgangen til den nye bebyggelse<br />
på Bybækgrunden. Her forsøger både forslag 3 og forslag<br />
5 at undgå indkørsel fra Paltholmvej – og dermed belastning<br />
af denne vejstrækning med mere svingende trafik –<br />
ved at etablere en ny vej øst for Bybækgrunden og benytte<br />
denne vej og dens videre forgreninger til at give adgang for<br />
servicetrafik og parkering. Disse løsninger afhjælper nogle<br />
problemer på Paltholmvej, men den nye forbindelse ligger<br />
kritisk tæt ved motorvejen og er på forslag 5 placeret så<br />
langt mod øst, at det kræver ændringer i vejprofilet omkring<br />
motorvejen.<br />
Selve profilet på Paltholmvej varierer også mellem forslagene:<br />
forslag 5 foreslår et sluttet gadeprofil, der efter<br />
dommerkomiteens opfattelse kan skabe problemer både<br />
for fodgængerens komfort og for afviklingen af trafikken.<br />
forslag 3 udlægger et betydeligt bredere profil, som giver<br />
mulighed for uproblematisk at afvikle svingbaner og muligvis<br />
også busbaner – der er dog nogle uklarheder eller<br />
tegnefejl med den viste busløsning.<br />
I alle tilfælde kræver det videre arbejde en meget omhyg-<br />
gelig bearbejdning af Paltholmvej og den detaljerede udformning<br />
af krydsningszonerne for fodgængere.
helheden: en bæredygtig, oplevelsesrig og<br />
tryg by – helhedsplanen<br />
Helhedsplanen skal kunne sammentænke og afveje alle de<br />
mange delspørgsmål og de forskellige lokale potentialer<br />
på en måde, så der opnås den bedst mulige opfyldelse af<br />
det overordnede formål med konkurrencen – at skabe en<br />
mere oplevelsesrig, bæredygtig og tryg by.<br />
Konkurrenceprogrammet lægger hovedvægten på udviklingen<br />
af et nyt centralt område omkring Bybækgrunden,<br />
Farum Bytorv og Farum Midtpunkt. Som sekundære områder<br />
for udviklingen af Farum til en moderne bæredygtig<br />
forstad nævnes erhvervsområdet og stationsområdet<br />
samt som en yderligere mulighed området omkring kirken<br />
og gymnasiet.<br />
Ønsket er, at der opstår et centralt område som tydeligt<br />
har centrumskvaliteter, som kan være bærende i etableringen<br />
af ny identitet for Farum. Det er videre et krav til helhedsplanen,<br />
at omdannelserne i de andre områder støtter<br />
en udvikling, der samlet set skaber mere byliv, flere udfoldelsesmuligheder,<br />
større bæredygtighed samt tilpasning<br />
til nye klimatiske vilkår.<br />
Når det gælder det centrale konkurrenceområde, anlægger<br />
konkurrenceforslagene to forskellige strategier for at<br />
opfylde det overordnede formål: forslag 3 og 5 søger at<br />
skabe en sammenhængende bystruktur, som skaber en<br />
tæt sammenknytning mellem de tre områder og internt<br />
indeholder et antal mindre pladser. forslag 2 etablerer<br />
en ny bypark syd for Farum Midtpunkt, som kan danne en<br />
møde- og udvekslingszone mellem den nye bebyggelse på<br />
Bybækgrunden og Farum Midtpunkt, og som også skal fungere<br />
som en park for hele byens befolkning.<br />
Alle tre forslag kommer også med relevante bud på, hvor-<br />
ledes erhvervsområdet gradvist kan omdannes, så det kan<br />
rumme andre funktioner end nu, og indtage en ny rolle i<br />
byens liv.<br />
Stationsområdet behandles forskelligt varierende fra en<br />
rumlig opstramning til forslag som kontorbyggerier, der<br />
kan nyde godt af stationsnærheden.<br />
Helhedsplanen handler derfor om, hvorledes disse forskellige<br />
omdannelsesområder udvikles, forbindes og samtænkes<br />
med de øvrige krav til konkurrencebesvarelsen. og den<br />
handler om, hvordan forslaget evner at tilføje nye strukturer<br />
og nye byelementer til det eksisterende på en sådan<br />
måde, at der opstår områder med nye kvaliteter og nye<br />
sammenhænge, uden at de eksisterende kvaliteter bliver<br />
forringet.<br />
: 25 :<br />
tematisk vurdering – fase 2<br />
sammenfattende vurdering af forslag 2, 3 og 5<br />
Alle forslag har i fase 2 koncentreret sig om at videreudvikle<br />
og dokumentere de kvaliteter, de mener, skal karakterisere<br />
det centrale byområde med Bybækgrunden<br />
som det vigtigste element. Der er som nævnt tidligere en<br />
række elementer, de tre teams er enige om, bl.a. at omdanne<br />
Paltholmvej til en egentlig bygade og dermed skabe<br />
en rumlig sammenhæng på tværs af det, der i dag opleves<br />
som en barriere og opdeling af byen. Men der er også forskellige<br />
tilgange til strukturering af Bybækgrunden – mest<br />
markant med forslag 2’s ide om at lade en park være det<br />
strukturerende træk i det nye byområde over for forslag 3<br />
og forslag 5’s forslag, om at skabe en bebyggelsesmæssig<br />
sammenhæng fra Bytorvet til Farum Midtpunkt.<br />
Dommerkomiteen opfatter som tidligere nævnt begge<br />
strategier som relevante, hvilket også var begrundelsen for<br />
at lade netop disse tre projekter fortsætte til anden fase. I<br />
vurderingen af de endelige konkurrencebesvarelser er det<br />
imidlertid dommerkomiteens vurdering, at forslag 2 ikke<br />
har formået at videreudvikle og konkretisere deres oplæg<br />
lige så overbevisende som de to andre. Dommerkomiteen<br />
har med stor interesse studeret eksempelvis den foreslåede<br />
parkeringsløsning og finder i det hele taget, at forslag 2<br />
er karakteriseret ved et utal af gode ideer, men finder ikke<br />
at disse ideer er lige så sikkert bearbejdet og integreret i en<br />
helhedsplan, som de to andre teams formår det.<br />
forslag 3 og forslag 5 har i dommerkomiteens diskussioner<br />
begge haft stor opmærksomhed, men i den endelige<br />
pointgivning blev det forslag 3, der vandt, og dermed lægges<br />
til grund for den videre udvikling af projektet FARUM I<br />
UDVIKLING. Dette projekt har både anvisninger på alle de<br />
områder, der er efterspurgt i programmet, og det evner at<br />
fremsætte et forslag for Bybækgrunden, der både tilføjer<br />
en række nye kvaliteter og formår at koble sig til Farum<br />
Midtpunkt på en afslappet og respektfuld måde og formår<br />
at ramme og beskrive bystruktur, arkitektur, tæthed og<br />
byliv på en måde, der kan danne et både visionært, inspirerende<br />
og realistisk billede for fremtidens forstad
forslag 3 / 92448<br />
tegnestuen vandkunsten<br />
Jan Albrechtsen, arkitekt; Pernille Schyum Poulsen, arkitekt; Karoline Knutsen, arkitekt;<br />
Kristian Martinsen, arkitekt; Stine Christiansen, arkitekt; Elena Astrid Roja, arkitekt;<br />
Morten Dam Feddersen, arkitekt; Luna Fruensgaard, arkitektstuderende<br />
underrådgivere<br />
esbensen a/s<br />
sloth mØller a/s<br />
tyréns ab (se)<br />
lise gamst<br />
konsulent<br />
icp a/s<br />
farum folder sig ud<br />
Forslaget søger ved punktvise fortætninger på de forskellige<br />
”øer” at vitalisere de forskellige områder, og desuden<br />
markeres på planen et sammenhængende forløb af byrum<br />
med hver deres identitet og funktion lige fra stationsområdet<br />
over Kumbelhaven og videre til Farum Bycenter, over<br />
Paltholmvej forbi sportshallen og op langs vestsiden af Farum<br />
Midtpunkt, tværs over Frederiksborgvej til genbrugspladsen<br />
i erhvervsområdet. Den overordnede helhedsplan<br />
med punktvise fortætninger i de forskellige kvarterer og<br />
accentuerede forbindelser mellem dem vil bidrage til at få<br />
Farum til at hænge bedre sammen. Der skabes et varieret<br />
forløb af sammenhængende og overskuelige byrum, hvilket<br />
vil bidrage til bylivet og trygheden.<br />
bybækgrunden<br />
På Bybækgrunden skabes en bebyggelsesplan som en ”pixelstruktur”<br />
i forlængelse af Farum Midtpunkts bygningsstruktur.<br />
Bebyggelsesplanen er opdelt i 4 byggefelter på<br />
hver 30 m i bredden og pixelmodulet er 7,5 m. Mod Paltholmvej<br />
er strukturen tættere og fremstår med større bygningsdybde<br />
egnet for erhverv. Det er også muligt at tænke<br />
sig det fjerde modul ud mod motorvejen mindre pixelleret<br />
og fortrinsvis anvendt til erhverv pga. eventuelle støjgener.<br />
Forslaget er robust og realiserbart, hvis strukturen ikke fortolkes<br />
for firkantet. Dommerkomiteen er overbevist om,<br />
: 26 :<br />
endelig vinder<br />
at der ved en videre bearbejdning af konkurrenceforslaget<br />
kan skabes en levende og varieret bebyggelse, der kan<br />
optage forskellige erhvervs- og boligstørrelser og -typer<br />
(private, leje-, andels-, seniorboliger m.v.). Der savnes en<br />
egentlig eftervisning af, at indbliks-, brand- og adgangsforhold<br />
kan løses overbevisende, men modulets størrelse<br />
virker velvalgt for en rumindretning til boliger.<br />
Bebyggelsesplanen kan med sit modul omfatte forskellige<br />
boligtyper og beboergrupper – unge, børnefamilier<br />
og seniorer, der er trætte af at passe parcelhushaven, men<br />
gerne vil bo på terræn med gårdhave eller taghave i en oplevelsesrig<br />
og blandet bebyggelse. Planen er etapevenlig<br />
og kan udbygges skridt for skridt fra vest mod øst.<br />
Den viste bebyggelseskarakter har relativt stor overflade,<br />
som skal isoleres efter tidens krav, men omvendt har strukturen<br />
forudsætningerne for at skabe gode dagslysforhold<br />
og dermed reducere elforbruget. Der er i diagramform redegjort<br />
for dagslysforholdene i pixelbebyggelsen.<br />
Forslaget fremstår med en oplevelsesrig bebyggelse i en<br />
velvalgt skala og med nogle halvoffentlige, trygge friarealer,<br />
der kan danne grobund for sociale netværk på tværs af<br />
generationer.
: 27 :
ybækgrunden<br />
Dommerkomiteen har savnet eksempler på planløsninger,<br />
der kan verificere anvendeligheden af 7,5 m-modulet til<br />
forskellige boligstørrelser og erhverv. Dommerkomiteen<br />
har dog tillid til, at forslaget med sit bygningsmodul og variationsmuligheder<br />
kan bearbejdes til at indeholde mange<br />
forskellige boligtyper, små lejligheder, rækkehuse, gårdhavehuse<br />
m.v.<br />
Med hensyn til materialeholdningen er bebyggelsen inspireret<br />
af Farum Midtpunkt med en tung basis af tegl og<br />
lettere overbygninger af cortenstål eller andet plademateriale.<br />
De rumlige visualiseringer anslår på fornem vis en<br />
stemning præget af nærvær og indlevelse i stedet.<br />
Parkeringen tænkes løst som en kombination af: Genanvendelse<br />
af eksisterende p-kældre i den sydlige del af<br />
Farum Midtpunkt og ved eksisterende sportshal – ny pkælder<br />
under østlige byggefelt – få p-pladser på terræn.<br />
Gæsteparkering til pixelbebyggelsen bør dog etableres i<br />
direkte tilknytning til bebyggelsen med indkørsel fra Paltholmvej<br />
– i begyndelsen evt. på terræn mod øst på endnu<br />
ubebyggede byggefelter. Ved fuld udbygning kan etableres<br />
kælder under det østligste byggefelt i én eller to etager.<br />
Tilkørselsmuligheder fra Paltholmvej bør fremstå klare og<br />
skal bearbejdes i det videre forløb.<br />
: 28 :<br />
farum midtpunkt<br />
I Farum Midtpunkt åbnes op i dele af parkeringsetagen i<br />
vestfløjene. Her kan indrettes bokaler, værksteder o.l. som<br />
kan skabe mere liv. Desuden foreslås aktivering af parkeringskældrene<br />
med udadvendte funktioner ud for pixelbebyggelsen.<br />
Dommerkomiteen ser sådanne tiltag som et<br />
godt bud på at skabe integration mellem Farum Midtpunkt<br />
og den nye bebyggelse.<br />
farum bytorv<br />
Den nye bebyggelses relation til Paltholmvej gør sig uafhængig<br />
af, hvad der kommer til at ske med udbygningen<br />
af Farum Bycenter. Der etableres én overgang centralt for<br />
bycentret. Dertil kommer en større byplads på tværs af<br />
Paltholmvej, som kommer til at markere Farum centrum.<br />
Det kulturelle samlingspunkt – Bybækpladsen – vil med<br />
sine offentlige funktioner (sportshal, spillested, ungehus,<br />
sundhedshus, markedsplads) fungere som potentiel driver<br />
for udviklingen. Bybækpladsen spænder tværs over Paltholmvej<br />
og vil blive en central forbindelse mellem nord og<br />
syd. Her er plads til skiftende aktiviteter – idræt, markedsdage<br />
m.v. Bybækpladsen fremstår som et meget stort byrum,<br />
og i en videre bearbejdning bør overvejes at supplere<br />
med rumdannende beplantning eller andre tiltag, som kan<br />
skabe en mere grøn karakter.
fase 2 : forslag 3<br />
bybækgrunden<br />
også spildvarmen (fjernvarmen), erhvervsområdet der er svær at og nyttiggøre stationsområdet i giklasse 2015). og mørke På gange, Bybækgrunden, monotone gentagelser som domineres m.v. Pixelbebyg- af bolig-<br />
sommerperioden. En win-win Der er situation ikke arbejdet til gavn så meget for såvel med erhvervsområdet, energibyggeri, men skal gelsen ske kan en også optimering opfattes som i f. t. en udnyttelse nyfortolkning af af passiv de po- og<br />
forsyningsselskabet, byens borgere og miljøet.<br />
aktiv solvarme, men også i f. t. minimering af overtempera-<br />
der foreslås etableret en genbrugscentral omkring en pulære ”kartoffelrækker” fra brokvartererne, hvor høj tætturer<br />
og deraf følgende kølebehov. Endelig skal bebyggelsen<br />
genbrugsplads i området. Ved stationsområdet foreslås hed og fællesskab omkring gademiljøet og forhaverne går<br />
Farum Midtpunkt foreslås at gennemgå en større energi- og disponeres så den sikrer en markant lokal energiproduktion<br />
fortætning med to nye bebyggelser, som kan skabe ”en hånd i hånd.<br />
komfortrenovering med fokus på driftsbesparelser og et bedre v.h.a. solceller. Da byggeriet udføres som lavenergibyggeri<br />
indeklima, måske endda renoveret<br />
stemning af<br />
svarende<br />
storby”.<br />
til energiklasse vil varmebehovet primært bestå af et varmt brugsvandsbe-<br />
2015. Der vil blive sat fokus på at få mere dagslys ned i byghov. Det kan Samlet derfor set er overvejes det dommerkomiteens at udføre denne opfattelse, bydel at forsla- med<br />
geriet. Ved at åbne op i små sammenfattende ubenyttede lejligheder, vurdering kan der lokal varmeproduktion get er et visionært fra og solfangere realistisk bud eller på en varmepumper.<br />
fremtidig bebyg-<br />
skabes bedre dagslysforhold Forslaget i de er mørke pragmatisk gangarealer, og bærer generelt og der præg af Herved en kær- vil gelsesform en del af på det Bybækgrunden ny Farum på med årsplan store kvaliteter fremstå i som det en<br />
kan dermed skabes en forbedret lighed til forstaden trivsel og og bokvalitet en forståelse for for eksis- de visioner, næsten der var energineutral nære miljø, der bydel. vil kunne appellere til mange forskellige<br />
terende og fremtidige beboere. med til Desuden at skabe Farum bør Midtpunkt. klimaskærmen<br />
beboere uanset alder eller etnisk tilhørsforhold, så der kan<br />
efterisoleres og vinduerne udskiftes, hvor det er muligt, ligesom Dagslys i bygningerne tilvejebringes en på levende Bybækgrunden<br />
forstadsbebyggelse med stor di-<br />
varme- og vandinstallationer Pixelbebyggelsen samt ventilationsanlæg har sin egen klare bør identitet, reno- men Lyset bygger fra solen versitet. er Dommerkomiteen en fundamental finder, forudsætning at dette forslag for livet samlet på<br />
veres. Alle sammen tiltag der vil bevirke en markant reduktion af vores jord. Ud over at være en byggesten er sollyset også<br />
videre på nogle af de samme værdier om det nære ude- set har det mest overbevisende og visionære bud på en ud-<br />
energibehovet i Farum Midtpunkt.<br />
med til at definere og skabe de rum vi mennesker opholder<br />
rum og terrasseringer, men undgår ved sin skala og opløviklingen af Farum og har derfor udpeget det som vinder<br />
os i, det være sig både inden døre og i det fri.<br />
ste struktur alle problemerne med triste adgangsforhold af konkurrencen.<br />
Ved at anvende de mange parkeringsarealer til anden aktivitet<br />
kan nogle af Farum Midtpunkts problemer imødekommes og Bygninger, der er velbelyste dagslysmæssigt set opleves<br />
vendes til en ny og positiv udvikling. Ved at føre den eksister- som mere attraktive. Desuden viser nyere forsk-ning, at der<br />
ende klimaskærm ned til under gulvkoten i parkeringskælderen<br />
og isolere de nye opvarmede arealer i den stort set ubenyttede<br />
er en direkte : 29 : sammenhæng mellem mængden af dagslys<br />
og menneskers velbefindende. For udvikling af et nyt byom-<br />
parkeringskælder, kan der relativt enkelt etableres store anvenråde, er det derfor vigtigt at have fokus på dagslys allerede<br />
delige opvarmede arealer til forskellige fremtidige aktiviteter. inden de første bygge-sten lægges, da bygningernes interne<br />
Bybækgrunden<br />
disponering er bestemmende for dagslyset i bydelen. Derfor<br />
De<br />
et r<br />
har<br />
dag<br />
af b<br />
pla<br />
I de<br />
væ<br />
me<br />
min<br />
bev<br />
vol<br />
er v<br />
er,<br />
For<br />
Far<br />
Do<br />
mo<br />
fac<br />
dag<br />
gen<br />
ide<br />
atis<br />
fak
situationsplan bybækgrunden<br />
: 30 :
: 31 :
: 32 :
: 33 :
forslag 2 / 00077<br />
effekt<br />
Tue Hesselberg Foged, arkitekt MAA; Sinus Lynge, arkitekt; Matias Labarca Clausen,<br />
arkitekt MAA; Fredrik Gyllenhoff, arkitekt MAA, Toni Rubio Soler, arkitekt; Gorka Calzada<br />
Medina, arkitekt; Simon Sjökvist, arkitekt; Agate Kalnpure, arkitekt; Andris Rubenis,<br />
arkitekt; Morten Vestberg Hansen, stud.arch.; Monica Capitanio, stud.arch.<br />
underrådgivere<br />
arkitema architects Stig Ammitzbøl Jørgensen; Søren Christian Madsen<br />
center for idræt og arkitektur René Kural; Anne Wagner<br />
bo grönlund tryghedskonsulent<br />
rambØll<br />
farum i bevægelse<br />
Projektet har gennemgået en stor udvikling siden første<br />
fase og har haft stort fokus på at finde en løsning af parkeringsforholdene.<br />
Mængden af programmerede aktiviteter<br />
i loopet rundt om Farum Midtpunkt er reduceret, og byparken<br />
har fået et mere uformelt præg. Den bærende idé<br />
i projektet er fortsat at etablere en bypark mellem Farum<br />
Midtpunkt og en ny karrébebyggelse på Bybækgrunden.<br />
Forslaget antyder en række tiltag – punktvise interventioner<br />
– der skal skabe udvikling i de forskellige områder.<br />
Erhvervsområdet får en Adventurepark, Kumbelhaven bliver<br />
til Kulturpark og ved Pensam og kirken etableres Læringsparken.<br />
De forskellige intentioner er beskrevet meget<br />
overfladisk, og dommerkomiteen er ikke overbevist om, at<br />
der er mennesker nok til at fylde alle de nævnte aktivitetsparker.<br />
bybækgrunden<br />
Bebyggelsen på Bybækgrunden udformes som tre store<br />
karréer sammensat af relativt dybe bygninger, der forskyder<br />
sig både horisontalt og vertikalt, med en gennemsnitshøjde<br />
på 5 etager. Planen er robust og etapevenlig, hvad<br />
angår selve bebyggelsen, men idéen om den sammenhængende<br />
p-kælder både nord og syd for Paltholmvej gør, at<br />
der i realiteten er behov for, at samme bygherre vil opføre<br />
: 34 :<br />
både p-kælder og minimum 2 karréer samt gøre det i samarbejde<br />
med Bycentrets investor.<br />
Bygningsdybderne er flere steder meget store, hvilket kan<br />
give dagslysproblemer og udelukkende gøre bygningerne<br />
anvendelige til erhvervsformål. Det gør forslaget mindre<br />
realiserbart og robust. Samtidig er dommerkomiteen af<br />
den opfattelse, at de store karréer ikke tilfører Farum nye<br />
boligtyper og tilhørende nære udearealer med visionære<br />
”forstadskvaliteter”, der kan tiltrække nye beboere.<br />
Byparken kan formidle overgangen mellem de nye karréer<br />
og Farum Midtpunkt. omvendt kan parken også skabe en<br />
distance og et stort halvtomt mellemrum, hvor forskellige<br />
personer eller grupper kan slå sig ned ved udvalgte aktiviteter<br />
og med deres tilstedeværelse skabe utryghed for andre.<br />
Desuden betyder det, at der må bygges højere og med<br />
større husdybde på det resterende areal for at opnå tilfredsstillende<br />
udnyttelse til at finansiere p-kælder og park.<br />
Den nye bypark og udformningen af Paltholmvej er projektets<br />
primære ”gaver” til Farum. Det er ambitionen, at disse<br />
to nye byrum skal få stor attraktionsværdi og fungere som<br />
drivere for udviklingen. Byparken er ikke færdigprogrammeret<br />
og kan udvikle sig over tid i dialog med beboergrupper.<br />
Dommerkomiteen er dog usikker på, om byparken,
: 35 :
Bykvarterer<br />
Kvaliteter videreudvikles og tilføjes i de enkelte kvarterer. Både gennem<br />
en bearbejdning af centrale byrum og en fortætning.<br />
der vil fremstå som et helt offentligt rum med en diagonal<br />
cykelsti, vil blive det ønskede samlingssted og legeareal for<br />
beboere og børn fra både Farum Midtpunkt og Bybækkarréerne.<br />
Det virker som om, at der er for stor fysisk og mental<br />
afstand fra lejligheden på 3. sal til byparken, til at man<br />
lader lille ole på 7 år tumle rundt uden opsyn i det store<br />
offentlige parkrum, der formentlig vil blive domineret af<br />
større børn, unge skatere og ældre hundeluftere.<br />
Den nye cykelbro over motorvejen supplerer Farums infrastruktur<br />
for bløde trafikanter og skaber god forbindelse til<br />
byparken og Farum Bycenter og supplerer på fornem vis<br />
stisystemet.<br />
farum midtpunkt<br />
Det rekreative loop omkring Farum Midtpunkt skaber basis<br />
for bevægelsesaktiviteter. Derudover er der ikke redegjort<br />
særligt for tiltag i henseende til at styrke Farum Midtpunkt.<br />
En bypark er et positivt element, som måske kan skabe en<br />
god overgang til Farum Midtpunkt med forskellige aktiviteter<br />
og oplevelser.<br />
farum bytorv<br />
Parkeringsløsningen betyder, at trafikken og dermed<br />
støjen på Paltholmvej reduceres. Der skabes en bygade<br />
med transparente facader i stueetagen med butikker og<br />
serviceerhverv. Tre markante overgange over Paltholmvej<br />
forbinder Farum Bytorv direkte til byparken. Det giver visse<br />
bindinger i henseende til den kommende udbygning af<br />
Det rekreative netværk<br />
Forbindelserne mellem de enkelte kvarterer forbedres og forstærkes.<br />
Det rekreative netværk handler både om at forbedre forbindelser<br />
mellem de centrale byrum i Farum.<br />
: 36 :<br />
Farums bycentrum<br />
Udviklingen af Bybækgrunden, den nye bypark og transformeringen af<br />
Palholmsvej til bygade danner sammen med Farum bytorv et nyt, klart og veldefineret<br />
bycentrum i Farum.<br />
Bykvarterer Det rekreative netværk Farums bycentrum<br />
bycentret. Den ambitiøse parkeringsløsning kræver store<br />
investeringer og bør desuden løses i sammenhæng med<br />
både Farum Bycenter og bebyggelsen på Bybækgrunden.<br />
erhvervsområdet og stationsområdet<br />
Der fortættes punktvis langs hovedvejene i erhvervsområdet.<br />
Desuden foreslås en Adventurepark, som ikke er<br />
yderligere beskrevet. Stationsområdet forsynes med et nyt<br />
parkeringshus.<br />
samenfattende vurdering<br />
Parkeringsstrategien – med en sammenhængende kælder<br />
både nord og syd for Paltholmvej og dobbeltudnyttelse af<br />
parkeringskapaciteten – er en central del af forslaget og<br />
viser en gennemarbejdet løsning med ramper langs Paltholmvej<br />
i begge sider med reference til Lyngby. Det beskrives<br />
endvidere, at man kan køre direkte ind i p-kælderen fra<br />
motorvejsafkørslen. En dobbeltudnyttelse af parkeringen<br />
kræver, at der bygges relativt meget erhverv i forhold til<br />
boliger på Bybækgrunden, så parkeringskapaciteten reelt<br />
kan deles med butikscentret.<br />
Dommerkomiteen finder løsningen meget interessant,<br />
men er dog usikker på om Farum kan og skal fremstå som<br />
et regionalt butiks- og erhvervscenter i stil med Lyngby<br />
Storcenter. Farum skal måske snarere finde sin egen identitet,<br />
typologi og skala baseret på det nære sociale ”forstadsliv”<br />
og mere intime og trygge fællesarealer.<br />
planprincipper
open air galleri kumbelparken<br />
: 37 :<br />
fase 2 : forslag 2<br />
perspektiv<br />
bybækgrunden
: 38 :
: 39 :
kommunikationsstrategi<br />
: 40 :
: 41 :<br />
fase 2 : forslag 2<br />
bygaden paltholmvej<br />
snit<br />
snit
forslag 5 / 40708<br />
jWh arkitekter<br />
team<br />
We architecture<br />
preben skaarup landskabsarkitekt<br />
niras<br />
gitte malling<br />
farum – forstad og stad<br />
Forslagsstilleren understreger de kvaliteter, som Farum<br />
har i kraft af det omgivende landskab. Den nuværende<br />
struktur læses og karakteriseres præcist og operationelt,<br />
og det understreges, at forstaden kan byde på lige så oplevelsesrige<br />
rum som tætbyen. Den meget fragmenterede<br />
og opdelte struktur ses som den store udfordring. Der<br />
formuleres en overordnet strategi, som går ud på at kombinere<br />
forstadens landskabelige og rurale kvaliteter med<br />
tætbyens rumlige og aktivitetsmæssige kvaliteter ved at<br />
tilføre den åbne forstad det, der kaldes byfragmenter, og<br />
dermed skabe en blanding mellem tæt renaissanceby og<br />
forstadsmodernisme.<br />
bybækgrunden<br />
Forslagsstilleren argumenterer for, at planen skal rumme<br />
en høj grad af fleksibilitet for at kunne imødekomme<br />
skiftende konjunkturer og præferencer. Med dette udgangspunkt<br />
struktureres Bybækgrunden med et fleksibelt<br />
system af mindre byggefelter samlet omkring en kanal.<br />
Byggefelterne er som udgangspunkt 40 x 40 m, hvilket<br />
dokumenteres som en meget fleksibel grundstørrelse,<br />
som både kan modtage erhvervsbygninger og boligbygninger.<br />
Byggefelterne får i praksis lidt forskellige størrelser<br />
og formater, hvilket giver dem forskellige potentialer og<br />
relationer og bidrager til variation i det samlede system.<br />
: 42 :<br />
Kanalen forløber diagonalt øst-vest og forbinder en ny sø,<br />
i det åbne område mod øst, til en plads som danner overgang<br />
til Farum Bytorv. I tilknytning til denne plads placeres<br />
diverse sportsfunktioner og en basar i den sydlige del af<br />
Farum Midtpunkts vestlænge. Udover kanalen struktureres<br />
bebyggelsen af nogle mindre pladser knyttet til funktioner<br />
som sundhedshus eller med funktion som lokalt samlingspunkt.<br />
Bebyggelsen foreslås som en randbebyggelse på overve-<br />
jende 3-4 etager med mulighed for enkelte højere bygninger.<br />
Gaderne er forholdsvis smalle med de proportioner,<br />
der kendes fra tætte byområder, og det er et erklæret<br />
ønske, at den nye bebyggelse skal rumme en række af de<br />
rumlige kvaliteter, som kendes fra den klassiske, tætte by.<br />
Der gøres omhyggeligt rede for, hvordan der i forbindelse<br />
med en gradvis udbygning kan ske anvendelse af de ubebyggede<br />
byggefelter til ”urban farming” og til afholdelse<br />
af diverse events.<br />
Tilkørsel og parkering foreslås organiseret i forhold til en<br />
ny adgangsvej – Søvejen – der føres øst om bebyggelsen<br />
og forbindes til den sydligste adgangsvej i Farum Midtpunkt.<br />
Fra denne adgangsvej er der servicetilkørsel til be
: 43 :<br />
fase 2 : forslag 5<br />
helhedsplan<br />
helhedsplan
ITIONER I MIDTBYEN<br />
planprincipper<br />
ADDITIONER OG DRIVERE<br />
NY INFRASTRUKTUR<br />
REKREATIVE OMRÅDER<br />
NYE DOMICILER<br />
LANGS VEJENE<br />
NYE LOMMEPARKER<br />
MOD GADEN<br />
ERHVERVSOMRÅDET STATIONSOMRÅDET FARUM MIDTPUNKT FARUM BYTORV<br />
KVARTERETS DRIVER<br />
IVÆRKSÆTTERHUSET<br />
FORBEDERET<br />
TILGÆNGELIGHED OG<br />
INFRASTRUKTUR<br />
NYE URBANE PARKER<br />
SAMLINGSSTEDER FOR<br />
KVARTERET<br />
KVARTERES DRIVER<br />
NYT URBANT STRÆK<br />
KUMBELPARKEN OMLÆGGES<br />
OG KVALIFICERES<br />
byggelsen, og denne vejløsning indebærer, at der opstår<br />
en forholdsvis aktiv lokal vej mellem Farum Midtpunkt og<br />
Bybækbebyggelsen, hvilket kan være en udmærket måde<br />
at skabe et overgangsled mellem de to bebyggelser. Parkeringen<br />
kan organiseres i karréerne langs den nye vej,<br />
decentralt under de enkelte karréer eller samles i et parkeringshus<br />
mod øst, hvilket også på dette felt giver en høj<br />
grad af fleksibilitet i planen. Der er imidlertid det problem<br />
knyttet til den viste placering af Søvejen, at den strækker<br />
sig så langt mod øst, at der skal ske store – og ugennemførlige<br />
– omlægninger af terrænet og fjernelse af støjvold<br />
mod motorvejen.<br />
Kvarteret vil med sine mange små gader uden tvivl kunne<br />
blive et fint lille fortættet område med mange forskellige<br />
rumlige oplevelser. Der er en vis divergens mellem den<br />
verbale beskrivelse og visualiseringerne. Visualiseringerne<br />
beskriver et bykvarter med et udpræget storbyliv med<br />
mange promenerende mennesker og mange gæster ved<br />
cafeernes udendørsserveringer. Der er næppe tvivl om, at<br />
der kan etableres et aktivt byliv i tilknytning til basar og<br />
sportsfunktioner. Men dommerkomiteen er skeptisk over<br />
: 44 :<br />
NY GENVEJ TIL<br />
KUMBELHAVEN<br />
NYETABLEREDE<br />
GÅRDRUM<br />
NY PASSAGE GENNEM<br />
FARUM MIDTPUNKT<br />
REKREATIVT OMRÅDE<br />
URBAN FARMING<br />
BYDELENS DRIVER<br />
BAZAREN<br />
REKREATIV STI<br />
DEN SKÆVE<br />
for realismen i visualiseringerne, når det gælder de almindelige<br />
gader, og er betænkelig ved, hvordan gaderne<br />
vil fungere, hvis de offentlige funktioner, der er vist i alle<br />
stueetagerne, bliver erstattet med boliger. Med andre ord:<br />
Kan de smukke urbane idealer, som har fostret denne plan<br />
med dens aktive gadeliv, overleve, hvis der kun kommer<br />
få offentlige funktioner? og vil boligerne, der vender ud til<br />
gaderne, blive opfattet som særligt attraktive? Der savnes<br />
et lidt mere overbevisende svar på dette spørgsmål.<br />
farum midtpunkt<br />
Farum Midtpunkt aktiveres og integreres primært gennem<br />
udnyttelsen af den sydlige del af vestlængens nederste etager<br />
til en basar. Hvis det lykkes at etablere en sådan basar,<br />
vil den kunne fungere som en fin kobling mellem de to bebyggelser<br />
og give et fint indslag i det byliv, der kan opstå<br />
knyttet til sportsfunktioner og basar.<br />
farum bytorv<br />
Som i de øvrige forslag lægges der her op til, at Paltholmvej<br />
omdannes til en egentlig bygade som skal realisere den<br />
centrumskarakter, der efterspørges i programmet. Dette<br />
FORNYEDE<br />
PLADSER<br />
KVARTERES DRIVER<br />
NYT KULTURHUS<br />
NY OVERGANG I NIVEAU<br />
NYT VANDELEMENT<br />
NY RANDBEBYGGELSE<br />
SKABER AFSLUTTEDE<br />
GADEFORLØB<br />
PARKERINGSPLADSER<br />
OMLÆGGES TIL<br />
PROVISORISKE LEGEPLADSER<br />
NY KULTURPLADS<br />
M/ AMFITEATER
situationsplan farum midtby<br />
team lægger særlig vægt på bygaden, fordi de ser den som<br />
det sted, man bliver modtaget og introduceret til det nye<br />
Farum, når man kommer fra motorvejen. Gaden udformes<br />
som de øvrige gader i dette forslag ud fra ønsket om at<br />
skabe en udpræget urban atmosfære, hvilket indebærer, at<br />
gadeprofilet er noget smallere end i de øvrige forslag. Der<br />
ønskes butikker eller andre publikumsrettede funktioner<br />
på begge sider af gaden, og der foreslås en bebyggelse,<br />
som når op i 4 etager for at understrege, at det er den centrale<br />
gade. Intentionen er klar og konsekvent gennemført,<br />
men det er dommerkomiteens opfattelse, at et lidt bredere<br />
profil ville kunne skabe større komfort for fodgængere<br />
og måske også sende et lidt mere afslappet signal om graden<br />
af urbanitet. Hertil kommer, at ønsket om en busbane<br />
ikke er behandlet.<br />
erhvervsområdet og stationsområdet<br />
Der er ikke i fase 2 sket nogen videre bearbejdning af disse<br />
to områder. Forslaget fra fase 1 går ud på at skabe en opstramning<br />
af byrummene omkring stationen og mellem<br />
stationen og Farum Bytorv og bl.a. skabe et mere markant<br />
møde med Bytorvet ved at placere et nyt kulturhus på hjør-<br />
: 45 :<br />
fase 2 : forslag 5<br />
net af Frederiksborgvej og Stavnsholtvej. Erhvervsområdet<br />
foreslås omdannet ved at satse på små iværksættere, som<br />
støttes at et kommunalt iværksætterkontor. Forslagsstillerne<br />
forestiller sig, at der kan opstå et levende miljø præget<br />
af mødet mellem iværksættere og det liv, der knytter sig til<br />
genbrugsfunktionerne.<br />
sammenfattende vurdering<br />
Der er tale om et sikkert udført forslag. Det rummer en<br />
stor forståelse for det processuelle og for kravet om fleksibilitet<br />
og robusthed i planen og en markant og sikkert<br />
gennemført arkitektonisk tilgang præget af ønsket om at<br />
tilføre ”fragmenter” af tætbyens kvaliteter til Farum.<br />
Alle disse kvaliteter til trods er dommerkomiteen tvivlende<br />
overfor, om de meget tætte urbane rum er rigtige og kan<br />
fastholdes.
: 46 :
: 47 :
: 48 :<br />
kanalgade<br />
mellemrummet
paltholmvej<br />
: 49 :<br />
bybækgrunden<br />
fase 2 : forslag 5
: 50 :
: 51 :<br />
fase 1
generelle<br />
bemærkninger<br />
fase 1<br />
konkurrenceopgaven<br />
Konkurrenceprogrammet efterlyser forslag, der kan gøre<br />
Farum til en mere oplevelsesrig, bæredygtig og tryg by.<br />
Det der ses som udfordringerne, er bl.a. den kraftige adskillelse,<br />
som de store veje skaber, og den indadvendthed,<br />
der præger de forskellige delområder. Det er de store parkeringsarealer,<br />
som i sig selv danner barrierer, og som er<br />
med til at opdele byen i små bebyggelsesøer, og det er<br />
manglen på steder, hvor bylivet kan udfolde sig. Sammenfattende<br />
bliver det udtrykt som et ønske om gennem en<br />
omdisponering af konkurrenceområdet at give Farum et<br />
tydeligt og attraktivt centrum. Det er endvidere et ønske<br />
fra konkurrenceudskriverne, at de løsninger der udvikles<br />
rummer principper, som kan anvendes i omdannelsen af<br />
andre forstadsområder.<br />
Inden for konkurrenceområdet i Farum udpeges Bybækgrunden<br />
som den vigtigste arealmæssige ressource og<br />
det afgørende forbindelsesled for at indfri programmets<br />
ønsker og for at skabe en bedre sammenhæng nord-syd.<br />
Fokus i besvarelserne skal ligge på en bearbejdning af Bybækgrunden<br />
i sammenhæng med Farum Bytorv og Farum<br />
Midtpunkt, men gerne suppleret med overvejelser over<br />
hvorledes ændringer og tilføjelser i erhvervsområdet og i<br />
stationsområdet kan medvirke til at opfylde konkurrenceprogrammets<br />
krav.<br />
: 52 :<br />
Bedømmelseskriterierne handler om, i hvilken grad disse<br />
krav er opfyldt i besvarelsen, om der er tale om innovative<br />
forslag, om kvaliteten af helhedsplanen og de byrum, der<br />
foreslås, om der er en klar realisme og procesforståelse i<br />
forslagene, om de er robuste og i hvilken grad forslagene<br />
bidrager til øget bæredygtighed i både social, miljømæssig<br />
og økonomisk betydning.<br />
besvarelserne<br />
Konkurrenceforslagene udgør tilsammen en udfoldet besvarelse<br />
af den stillede opgave med forskellig vægtning af<br />
forholdet mellem bebyggelse og rekreative områder. Der<br />
er stor variation i udformningen af de forskellige delområder<br />
og de enkelte byrum, men der er også en relativ stor<br />
enighed blandt forslagsstillerne om de generelle principper<br />
for, hvorledes de grundlæggende mål om bedre sammenhæng<br />
og større tryghed kan opnås, når det gælder<br />
det centrale felt omkring Bybækgrunden. Der er også på<br />
det principielle niveau en stor enighed om, at de kvaliteter,<br />
der skal fastholdes og udvikles, har at gøre med Farums<br />
bærende grønne kvaliteter og den lette adgang til de omkringliggende<br />
naturområder.<br />
helhedsplanen<br />
Når det gælder helhedsplanen fokuserer de fleste forslag
på sammenhængen mellem Farum Midtpunkt, Bybæk-<br />
grunden og Farum Bytorv og inddrager med varierende<br />
vægt erhvervsområdet og stationsområdet – et enkelt<br />
projekt undlader helt at beskæftige sig konkret med disse<br />
to områder.<br />
Mange forslag fremhæver Farums succesfulde tradition for<br />
at støtte sport og idræt og foreslår, at den hidtidige indsats<br />
på dette felt skal udbygges med flere muligheder for<br />
uformel idræt og andre måder for aktiv anvendelse af de<br />
grønne arealer. Dommerkomiteen finder disse bestræbelser<br />
vigtige, men er også af den opfattelse, at der i en del<br />
forslag er tale om en overvurdering af, hvilket liv der kan<br />
opstå omkring disse uformelle aktiviteter, og hvor mange<br />
anlæg, der er basis for – og en undervurdering af kvaliteten<br />
ved de kvalitative steder og den stille gå- eller cykeltur.<br />
Når det gælder de bløde trafikformer, er alle forslag enige<br />
om, at der skal ske en kraftig opprioritering af stier og<br />
krydsningsmuligheder, så det bliver mere attraktivt, sikkert<br />
og komfortabelt at bevæge sig rundt i Farum som gående<br />
eller cyklende. Det er åbenlyst, at disse bestræbelser<br />
er meget vigtige, både når det gælder sikkerhed, bæredygtighed<br />
og oplevelseskvaliteter, men dommerkomiteen vil<br />
gerne påpege, at der i anden fase bør ske en grundigere<br />
bearbejdning af stierne og deres forløb og krydsninger –<br />
med en skelnen mellem hurtige cykelforbindelser og stier<br />
for gående og langsom cykling – og at der bør redegøres<br />
tydeligere for, hvorledes cykler komfortabelt kommer frem<br />
til og parkeres på en tilfredsstillende måde ved stationen,<br />
Farum Bytorv og andre vigtige destinationer.<br />
Når det gælder det processuelle og robuste i helheds-<br />
planen, er der efter dommerkomiteens opfattelse en vis<br />
forskel på, hvor seriøst disse helt afgørende aspekter er<br />
behandlet i forslagene, og hvordan det processuelle er opfattet.<br />
Generelt savner dommerkomiteen, at forslagene indeholder<br />
en fleksibilitet, der gør det muligt efterfølgende at indarbejde<br />
resultaterne af udbuddet på Farum Bytorv.<br />
forslag 5 er meget overbevisende i behandlingen af robusthedskravet<br />
med mulighed for, at planen kan optage<br />
meget forskellige ønsker til ny bebyggelse, som måtte<br />
opstå undervejs i realiseringen. Modsat angiver forslag<br />
1 en bebyggelsestruktur, som efter dommerkomiteens<br />
opfattelse vanskeligt kan fasedeles, og andre forslag ud-<br />
: 53 :<br />
peger meget investeringskrævende offentlige bygninger<br />
som de centrale drivere for udviklingen. Robusthed og<br />
fasedelingsmuligheder bør derfor blive et afgørende tema<br />
for den næste runde i konkurrencen. I forbindelse med det<br />
processuelle ønsker dommerkomiteen at kvittere for, at<br />
flere forslag har en meget klar metodisk tilgang til planlægningsprocessen,<br />
hvor der beskrives en overordnet tilgang<br />
ved at arbejde med helhedsplanen ved hjælp af det, der<br />
eksempelvis kaldes urbane interventioner eller strategiske<br />
indsatser. Der er imidlertid stor forskel på, hvor sikkert og<br />
konsekvent disse metodiske tilgange bliver anvendt i konkretiseringen<br />
af planen på delområdeniveau, og det er i<br />
nogle forslag svært at se, hvordan økonomiske og processuelle<br />
overvejelser kommer til udtryk i de valgte løsninger.<br />
tæthed<br />
Hvor der som tidligere nævnt er relativt stor enighed om<br />
løsningsprincipperne, når det gælder om at skabe sammenhæng<br />
mellem Bybækgrunden og henholdsvis Farum<br />
Bytorv og Farum Midtpunkt, så er der ganske store forskelle<br />
på tæthed og omfang af den bebyggelse, der foreslås<br />
på Bybækgrunden. Konkurrenceprogrammet nævner den<br />
gældende bebyggelsesprocent for området, men stiller sig<br />
også åben over for forslag om øget tæthed. Der kan fremføres<br />
mange forskellige argumenter for, hvilken tæthed<br />
der bør arbejdes med. Spørgsmålet om kritisk masse og et<br />
attraktivt byliv trækker i retning af forholdsvis høje tætheder,<br />
og der kan også fremføres økonomiske argumenter,<br />
der støtter dette standpunkt. Vurderingen af områdets<br />
karakter og skala kan i nogle fortolkninger pege på lavere<br />
tætheder. Parkeringsspørgsmålet og den økonomi, der er<br />
knyttet til det, kan pege på enten lave eller høje tætheder.<br />
Det er dommerkomiteens opfattelse, at den videre bearbejdning<br />
må skærpe argumentationen i de enkelte forslag<br />
for den tæthed der foreslås, hvor blandt andet grundige<br />
overvejelser over lys- og vindforhold må indgå i en kvalificering<br />
af dette spørgsmål (sammen med de forhold der er<br />
nævnt ovenfor). Det er samtidig dommerkomiteens opfattelse,<br />
at det også er vigtigt at arbejde med en høj grad af<br />
fleksibilitet i forhold til tætheder i den endelige plan.<br />
delområder<br />
Alle besvarelserne fokuserer, i overensstemmelse med programmets<br />
krav, på Bybækgrunden og på forbindelserne<br />
til Farum Midtpunkt og Farum Bytorv og dermed også på<br />
spørgsmålet om, hvorledes den barriereeffekt, som især<br />
Paltholmvej og Frederiksborgvej udgør, kan overvindes.
generelle bemærkninger – fase 1<br />
Der er stor enighed om, at sammenhængen i byen kan<br />
øges ved at sløjfe visse af tunnelunderføringerne inden<br />
for konkurrenceområdet og i stedet skabe krydsninger i<br />
niveau, men der gives i fase 1-besvarelserne lidt eller ingen<br />
information om, hvorledes disse krydsninger i niveau skal<br />
organiseres og udformes, hvilket derfor må blive et vigtigt<br />
tema i fase 2.<br />
Der er også enighed blandt flere af forslagsstillerne om, at<br />
sammenhæng mellem Bybækgrunden og Farum Bytorv<br />
og overvindelse af Paltholmvejs barriereeffekt kan ske ved<br />
at anlægge en ny plads på tværs af Paltholmvej, som kan<br />
støtte nord-sydbevægelsen for fodgængere og cyklister og<br />
tvinge bilernes hastighed ned.<br />
Der er ligeledes en relativt stor enighed om, at etableringen<br />
af et egentligt gaderum omkring Paltholmvej med bebyggelse<br />
i gadelinjen på begge sider af vejen kan skabe en<br />
mere bymæssig sammenhæng og medvirke til at signalere<br />
en ny form for centrum i Farum. Et enkelt forslag, forslag 4,<br />
skiller sig ud i dette spørgsmål ved at lade den nye bebyggelse<br />
trække sig tilbage fra Paltholmvej, og et andet forslag<br />
benytter sig af gavlvendte bygninger ud mod Paltholmvej<br />
og skaber på den måde et mere åbent gaderum.<br />
bybækgrunden<br />
Skalaen i bebyggelsen på Bybækgrunden og dermed også<br />
proportionerne i gadesnittet er der lidt større uenighed<br />
om. Fire forslag arbejder med en bebyggelse mellem tre<br />
og fem etager med mulighed for enkelte højere bygninger.<br />
To besvarelser foreslår, at den nye bebyggelse kun bør<br />
være i to etager. Proportionerne i gadesnittet vil give dette<br />
korte gadeforløb meget forskellig karakter afhængigt af,<br />
hvilke højder der vælges. Dommerkomiteen er enig i, at<br />
der med etablering af et egentligt gaderum ud for Bybækgrunden<br />
kan skabes en centerkarakter og signaleres lavere<br />
hastigheder, men der bør i næste fase ske en omhyggelig<br />
belysning af karakteren af dette gaderum.<br />
Indholdet i bebyggelsen på Bybækgrunden varierer også<br />
en del. Fra en overvægt af boliger til et stort indhold af kontorer,<br />
butikker og offentlige funktioner.<br />
Koblingen mellem Bybækgrundens kommende bebyg-<br />
gelse og Farum Midtpunkt er kompliceret. Der er på dele<br />
: 54 :<br />
af strækningen betragtelige højdeforskelle, som skal over-<br />
vindes, og Farum Midtpunkts struktur samler i dag de<br />
nord-sydgående bevægelser mod vest eller på stien øst<br />
for bebyggelsen, hvilket også er med til at komplicere forbindelsen<br />
mellem de to områder. forslag 2 foreslår en ny<br />
bypark med mange forskellige aktiviteter som både funktionel<br />
og rumlig koblingszone. Der skabes på denne måde<br />
både en afstandszone, hvor nogle af højdeforskellene kan<br />
afvikles, og der skabes en mødezone, hvor beboerne fra<br />
de to bebyggelser – og fra resten af Farum – kan mødes<br />
omkring mange forskellige aktiviteter. Alle andre – undtaget<br />
forslag 4 – bygger sig tæt op til Farum Midtpunkt, og<br />
koblingsproblemerne skal dermed afvikles i en forholdsvis<br />
smal zone. En del forslag opbygger en struktur på Bybækgrunden,<br />
som forudsætter væsentlige ændringer i den<br />
måde forbindelser og interne torve er placeret i Farum<br />
Midtpunkt.<br />
Det gælder for alle tre projekter, at der i den næste fase<br />
bør ske en bedre belysning af de konkrete udfordringer i<br />
sammenkoblingen.<br />
farum midtpunkt<br />
Enkelte forslag behandler ikke den interne struktur i Farum<br />
Midtpunkt, men de fleste kommer med forslag til, hvorledes<br />
fodgængerstrøget langs den vestlige fløj kan gøres<br />
mere aktivt og mere indbydende. Der er forslag om at<br />
fjerne visse lejemål langs strøget i vestlængen, og på den<br />
måde få mere lys ind til den overdækkede gade, der er forslag<br />
om at placere flere offentlige funktioner langs gaden,<br />
og der er forslag om at anvende parkeringsarealerne under<br />
den vestlige fløj til udlejning til alternative kulturelle events.<br />
Selvom der nok er tale om en overvurdering af, hvor mange<br />
offentlige aktiviteter og kulturelle events der er basis for i<br />
Farum, opfatter dommerkomiteen disse forslag som tiltag,<br />
der i en tilpasset form kan gøre den overdækkede gade<br />
mere attraktiv og på den måde skabe en tættere fysisk integrering<br />
af Farum Midtpunkt i resten af byen.<br />
Et par forslag foreslår mindre nedrivninger for at skabe<br />
større torve eller pladser inde i Farum Midtpunkt. Dommerkomiteen<br />
finder ikke disse forslag overbevisende dokumenteret.<br />
I nogle forslag lægges der op til, at der skal<br />
ske en kraftig udtynding i beplantningen mellem stokkene.<br />
Denne strategi er muligvis relevant nogle steder, men<br />
grundlæggende er det dommerkomiteens opfattelse, at<br />
der er store kvaliteter i den nuværende beplantning, som<br />
må opvejes mod behovet for nord-sydgående forbindelser.
farum bytorv<br />
Alle projekter undtagen forslag 1 foreslår, at der opføres<br />
ny bebyggelse omkring Farum Bytorv således, at der opstår<br />
en sammenhængende bebyggelsesstruktur fra Bybækgrunden<br />
over Paltholmvej til Stavnsholtvej. forslag<br />
6 foreslår videre, at denne nye sammenhæng fortsættes<br />
på sydsiden af Stavnsholtvej, således at også en strækning<br />
af denne vej får gadekarakter. Der er dog forskelle<br />
på, hvor store dele af parkeringsarealerne omkring Farum<br />
Bytorv, der bebygges. forslag 1 undlader helt at bebygge<br />
p-pladserne. forslag 5 friholder dele af de eksisterende ppladser<br />
således, at der dannes et sluttet rum omkring bebyggelsen.<br />
De øvrige forslag foreslår, at der over tid kan<br />
ske en fuldstændig bebyggelse af p-arealerne, dog med<br />
den variation at nogle forslag afsætter plads til en lille<br />
smule korttidsparkering mellem den nye bebyggelse. Parkeringen<br />
placeres i alle bebyggelsesforslagene dels under<br />
bebyggelsen mod Paltholmvej således, at den medvirker<br />
til at optage de højdeforskelle, der findes her, dels i p-huse.<br />
Det er dommerkomiteens opfattelse, at flere forslag ved<br />
anvendelse af denne strategi kommer med overbevisende<br />
forslag til, hvorledes der kan skabes et tydeligere centrum<br />
i Farum og en bedre sammenknytning til de omgivende<br />
kvarterer. Men der er behov for en grundigere redegørelse<br />
for, hvorledes servicetrafik kommer frem til butikkerne,<br />
hvorledes butikker i den nye bebyggelse og de eksisterende<br />
butikker, organiseret omkring centergaden, kan knyttes<br />
sammen – og hvor stort et areal butikker kan og bør<br />
spredes over. Derudover vil det være vigtigt at få belyst<br />
vind-, sol- og lysforhold i de tætteste bebyggelsesforslag<br />
for på den måde at opnå en mere sikker vurdering af, om<br />
de uderum, der opstår, har gode opholdskvaliteter, og om<br />
lysforholdene i kontorer og boliger er så gode, at der kun<br />
kræves den absolut nødvendige brug af kunstlys, hvilket er<br />
en vigtig dimension i bæredygtighedsvurderingen.<br />
farum erhvervsområde<br />
Forslagene indeholder spændende men også meget forskellige<br />
ideer til en langsigtet udvikling af erhvervsområdet<br />
i takt med, at fremstillingsvirksomheder forlader området.<br />
Der foreslås en satsning på små iværksættervirksomheder<br />
med diverse støtteanlæg, der er relevante for denne<br />
strategi. Der foreslås en ændring af kantzonerne mod de<br />
større veje til kontorvirksomheder og funktioner, der har<br />
behov for eksponering. Et af forslagene indeholder en delvis<br />
omdannelse af en del af erhvervsområdet vest for Fre-<br />
: 55 :<br />
deriksborgvej til rekreative formål som et bud på, hvordan<br />
forstædernes store erhvervsområder kan anvendes til nye<br />
formål i takt med, at den erhvervsmæssige anvendelse af<br />
dele af erhvervsområderne ekstensiveres. Nogle forslag<br />
kommer ind på, hvorledes omdannelsesprocessen kan<br />
tænkes hjulpet på vej gennem opkøb og punktvise offentlige<br />
investeringer. De processuelle overvejelser bør styrkes<br />
i fase 2.<br />
stationsområdet<br />
Enkelte forslag anbefaler nyt kontorbyggeri tæt ved stationen<br />
for at udnytte stationsnærhedseffekten og øge aktiviteten<br />
i dette område. Det foreslås i et par projekter, at der<br />
sker en rumlig præcisering, der forbinder stationen med<br />
det nye centerområde. Næsten alle projekter foreslår en<br />
omlægning og vitalisering af Kumbelhaven således, at den<br />
både bliver et større aktiv i byens dagligliv og i højere grad<br />
støtter forbindelsen fra stationen til det nye center. I overensstemmelse<br />
med programmets angivelse af hvor fokus i<br />
besvarelsen skal lægges, er der, når det gælder stationsområdet,<br />
i alle projekter tale om ret overordnede angivelser<br />
af, hvilke tiltag der bør ske i dette område.<br />
kirke- og uddannelsesområdet<br />
Kun et enkelt forslag angiver, hvilke ændringer og forbedringer<br />
der kan tænkes i dette område.<br />
de udpegede forslag<br />
Som nævnt tidligere har det været dommerkomiteens ønske<br />
at udpege tre forslag til viderebearbejdning for derved<br />
at opnå den mest nuancerede vurdering af mulighederne<br />
for at indfri programmets krav og ambitioner.<br />
De tre forslag, der går videre til anden runde, udviser klare<br />
forskelle, når det gælder, hvor tæt der ønskes bygget,<br />
hvordan mødet mellem Farum Midtpunkt og den nye bebyggelse<br />
på Bybækgrunden skal organiseres og udformes,<br />
hvilken karakter den nye bebyggelse skal have, hvordan<br />
sammenhænge og netværk tilrettelægges og udformes,<br />
og hvordan der kan opnås en høj grad af bæredygtighed,<br />
fleksibilitet og robusthed i planerne.<br />
i det følgende vurderes de enkelte forslag nærmere –<br />
først de udpegede, derefter de øvrige.
forslag 2 / 00077<br />
effekt<br />
arkitema architects<br />
center for idræt og arkitektur<br />
bo grönlund<br />
indstillet til fase 2<br />
forslaget rummer en strategi, som er baseret på grønne aktivitetsrum og bymæssig<br />
fortætning på udvalgte steder i byen. dommerkomiteen finder et stort<br />
potentiale i forslagets ide om en bypark, der danner en grøn overgang mellem<br />
bebyggelse på bybækgrunden og farum midtpunkt. dommerkomiteen ser dette<br />
som starten på en interessant og vigtig diskussion af, hvad byliv og byrum kan<br />
være i en forstad som farum.<br />
forslaget<br />
Forslagsstiller beskriver Farum som bestående af ”øer”<br />
med spredt bebyggelse og netværk af trafik og overskudsareal,<br />
som betyder, at Farum mangler oplevelsen at bymæssige<br />
byrum.<br />
Strategien for forslaget er:<br />
• at benytte sport, idræt og leg som drivkraft for udviklingen<br />
• at etablere grønne byrum med forskellige aktiviteter i<br />
de forskellige områder<br />
• at fortætte langs vejene for at danne byrum i gadeforløbene<br />
• at skabe nye og bedre stiforbindelser mellem øerne<br />
• at underbygge forskellen mellem de forskellige øer/<br />
områder.<br />
Forslaget indeholder ligeledes en omfattende beskrivelse<br />
af delstrategier for udvikling af de forskellige områder<br />
gennem partnerskaber med boligforeninger, Landsbyggefonden,<br />
private developere og lignende. Planen tænkes<br />
realiseret successivt således, at de forskellige bygherrer er<br />
med til at finansiere friarealernes etablering ud for det pågældende<br />
grundstykke.<br />
: 56 :<br />
forslagets data<br />
etageareal: 52.230 m2 på Bybækgrunden (inklusivt nyt<br />
rådhus på <strong>Furesø</strong> Boligselskabs areal)<br />
bebyggelsesprocent: 137 % på Bybækgrunden<br />
driver: Sport, leg og idræt og nyt rådhus<br />
anvendelser: Sundhedshus, boliger, biograf, hotel, kontorerhverv,<br />
butikker<br />
etagehøjder: 2-6 etager<br />
boligantal: 111 boliger. 11 tæt-lave boliger, 100 etageboliger.<br />
rum: Parker, stisystem<br />
bystrukturel bæredygtighed: Flere intensive byfunktioner<br />
lokaliseret inden for stationsnært kerneområde. En større<br />
andel af butikserhverv 13.690 m2 .<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs af midtbyen<br />
Projektets idé om at skabe mere bymæssighed ved at fortætte<br />
langs vejene med punktvise nedslag er interessant,<br />
men fremstår ikke overbevisende i sin nuværende udformning.<br />
Der placeres bygninger forskellige steder i byen,<br />
uden at man opnår den ønskede oplevelse af gaderum og<br />
bymæssighed, idet nogle af byrummene vil være præget<br />
af støj fra Paltholmvej, mens andre byrum vil være nord
11<br />
Helhedsplan<br />
sportshangar<br />
sportsbar<br />
buesskydning<br />
agilitybane<br />
sumo zone<br />
restaurant<br />
indgang<br />
Paltholmvej<br />
sportshangar<br />
vand zorbing<br />
mountainbike / bmx<br />
bane<br />
udstillings<br />
rum<br />
paintball<br />
wetsuit<br />
wipeout<br />
legeplads<br />
den kinesiske<br />
have<br />
blomsterhave<br />
udstilling<br />
abebane<br />
kulturrum<br />
Frederiksborgvej<br />
trafikleg parkour park<br />
stationspladsen<br />
cykel og skatebarne<br />
megadart<br />
fluefiskebane<br />
Frederiksborgvej<br />
Farum Hovedgade<br />
børnenes<br />
legehave<br />
senior plads<br />
bouldering<br />
landskab<br />
rådhus<br />
Slangerupvej<br />
amfiteater<br />
frugthave<br />
basketbar<br />
futsal bane<br />
udendørs<br />
fitness<br />
motionslegeplads<br />
vandplads<br />
sundhedshus<br />
Frederiksborgvej<br />
legeplads<br />
eksist. have<br />
sport<br />
frivillig<br />
center<br />
game<br />
zone<br />
sportshal<br />
parkour park<br />
rideskole<br />
legeplads<br />
opbevaring<br />
legeplads<br />
petanque baroque<br />
bolig<br />
18 huls golf<br />
putting green<br />
restaurant<br />
: 57 :<br />
boldbaner<br />
boldbaner<br />
værksted/<br />
udstilling<br />
bazar<br />
erhverv<br />
bolig<br />
bolig erhverv<br />
bolig/<br />
bolig/erhverv markeds<br />
område erhverv<br />
danse<br />
scene<br />
game<br />
zone<br />
amfiscene<br />
spisezone<br />
patio<br />
skatepool<br />
spillezone<br />
Stavnsholtvej<br />
multi<br />
bane<br />
game<br />
zone<br />
venteplads<br />
dam<br />
wellness<br />
zen have<br />
abebane<br />
bolig/<br />
erhverv<br />
wall sports<br />
parkour park<br />
bolig<br />
kontor/<br />
kantine<br />
loungeplads<br />
sport/<br />
fritid<br />
sportshangar<br />
biograf<br />
bolig<br />
Hotel<br />
Paltholmvej Paltholmvej<br />
spejlbassin<br />
patio<br />
bakke<br />
legeplads<br />
Hillerødmotorvejen<br />
læringshave<br />
3 89<br />
33 0<br />
2 9<br />
1 53 7<br />
49 8 6<br />
4 47<br />
5 1 56<br />
8 15<br />
45<br />
73 1<br />
89<br />
33<br />
2<br />
53<br />
3<br />
6 12<br />
64 24 2 22 34<br />
7 0<br />
9<br />
6<br />
4<br />
0<br />
4 3 oh<br />
47<br />
S<br />
1<br />
w G<br />
f K a p l<br />
e y<br />
C<br />
? xt<br />
a<br />
o r udendørs B<br />
45<br />
h<br />
z a<br />
j<br />
S U<br />
p b t 15<br />
lærings B M 2<br />
p 8<br />
station o<br />
i<br />
S J L r v k<br />
o F b<br />
s<br />
4 11<br />
Stavnsholtvej<br />
nyttehaver<br />
natur og<br />
eksperimenthaver<br />
trafikøvebane<br />
1: 5000<br />
fase 1 : forslag 2<br />
regnbue<br />
træningsbane<br />
Langager Alle<br />
helhedsplan
vendte. De viste placeringer af ny bebyggelse rundt om<br />
Farum Midtpunkt synes i sin nuværende udformning ikke<br />
overbevisende i forhold til at skabe byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs. Den foreslåede delvise nedrivning af<br />
Vestfløjen i Farum Midtpunkt er en radikal ændring i den<br />
eksisterende bebyggelse, som har stor historisk og kulturhistorisk<br />
værdi for hele Farum og <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong>. Der<br />
efterlyses endvidere mere troværdige idéer til en styrkelse<br />
af Farum Midtpunkt.<br />
De foreslåede overgange er ikke overbevisende i deres nuværende<br />
udformning. Der skabes ikke bymæssig karakter<br />
ved den viste bebyggelse omkring Frederiksborgvejs nordlige<br />
del. Den sydlige del af Frederiksborgvejs overgang ved<br />
Farum Bytorv og Kumbelhaven ønskes også bearbejdet.<br />
Den viste ”amfiscene” med vejen som ”bagtæppe” er ikke<br />
optimal.<br />
De høje bebyggelser med forlystelser og hotel ud mod Hillerødmotorvejen<br />
virker ude af sammenhæng med ambitionen<br />
om at skabe byliv.<br />
Stisystemet er velmotiveret. Det binder midtbyen sammen<br />
og rækker desuden ud mod destinationerne uden for det<br />
nære bycenter som f.eks. naturområder og sportsfaciliteter<br />
m.v. Byaksen – naturaksen – byloopet og søloopet kobler<br />
sig på stinettet og skaber oplevelsesruter i og omkring<br />
Farum. Paltholmvej ønskes i forslaget transformeret til en<br />
bygade. Vejprofilen sammenlignes med Lyngby Hovedgade,<br />
men gaderummet er tegnet 40-42 m bredt, og det<br />
er meget bredere og desuden forsynet med midterrabat<br />
med træer.<br />
Der etableres 25 500 m 2 parkering som individuelle kældre<br />
under hver byggegrund. Ramper placeres i konstruktion<br />
med direkte adgang fra sivegaden. Med de mange små<br />
byggefelter virker det problematisk, da ramper fylder meget<br />
i byrummet.<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
Som kickstarter af parken på Bybækgrunden foreslås et<br />
nyt rådhus samt en række ”særlige offentlige funktioner”.<br />
Derudover foreslås byfunktioner som biograf, hotel, sundhedshus,<br />
boliger, boliger, butikker og erhverv.<br />
styrkelse af farum midtpunkt<br />
Farum Midtpunkt og Bybækgrunden omsluttes af ”det re-<br />
: 58 :<br />
kreative loop”, som består af en serie aktivitetsområder<br />
som perler på en snor. Der opremses en masse aktiviteter,<br />
som kan ske på hver sin veldefinerede flade: Parkour, boldspil,<br />
megadart, udendørs fitness, rideskole med videre. Listen<br />
af foreslåede aktiviteter er urealistisk lang.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
Farum Bytorv udvikles som et tæt bycenter med detailhandel<br />
og kulturtilbud med et netværk af indvendige og<br />
udvendige pladser, gader og grønne byrum med mulighed<br />
for udeservering, leg og street sport.<br />
erhvervsområdet<br />
Der etableres fem forskellige byparker med hver deres karakter<br />
og funktion. I erhvervsområdet foreslås en Actionog<br />
Adventurepark centralt i området med ”vild bynatur”.<br />
Her kan ske aktiviteter såsom rappelling, bueskydning,<br />
forhindringsbaner m.v.<br />
stationsområdet<br />
I stations- og boligområdet omdannes Kumbelhaven til<br />
”kulturparken og de hemmelige haver”, hvor der vil blive<br />
mulighed for picnic, udstilling, teater og koncerter. Der<br />
foreslås placeret et ungdomshus, café m.v.<br />
centerområdet øst for motorvejen<br />
Ved centerområdet øst for motorvejen foreslås en ”Lærings-<br />
og eksperimentpark”, med en række tematiserede<br />
læringslandskaber, der understøtter børns lyst til at tilegne<br />
sig ny viden gennem leg og bevægelse.<br />
Der foreslås en ny cykelbro mod øst nord for Paltholmvej.<br />
bæredygtighed<br />
Projektet arbejder med mobilitet og det grønne element i<br />
parkerne samt tryghed. Forslaget redegør dog ikke specifikt<br />
for de bæredygtige tiltag ud over at vise grønne tage<br />
på de nye bygninger og foreslå et stort antal plejekrævende<br />
grønne aktivitetsarealer overalt, hvilket ikke er særlig<br />
økonomisk bæredygtigt.<br />
Projektet forholder sig ikke til problematikken om regnvand<br />
og anvendelse af vand som ressource, men der indgår<br />
flere damme og mindre søer i projektet, så indirekte ses<br />
vand som en ressource. Projektet behandler ikke den energimæssige<br />
forsyning af bygninger, krav til de nye bygningers<br />
energiforbrug i hht. BR 2015, vedvarende energi og
det rekreative loop<br />
lignende. Det anføres, at man i en eventuel fase 2 vil se på<br />
tekniske udfordringer, hvilket formodes at kunne omfatte<br />
energiforsyning og -forbrug.<br />
sammenfatning<br />
Dommerkomiteen er generelt positiv over for den valgte<br />
strategi med en bypark på Bybækgrunden, grønne aktivitetsrum<br />
og bymæssig fortætning på udvalgte steder i Farum.<br />
Dommerkomiteen finder det dog urealistisk at foreslå et så<br />
stort antal bevægelsesaktiviteter og grønne byrum. Dommerkomiteen<br />
mener, at aktiviteterne bør prioriteres. Dels vil<br />
det kræve et højt befolkningsantal og dels være kostbart at<br />
anlægge og drive så mange aktivitetsrum. Endelig bør bylivet<br />
koncentreres på bestemte steder i byen.<br />
Dommerkomiteen ser et stort potentiale i forslagets ide om<br />
en bypark, der danner en grøn overgang forbindelse mellem<br />
Farum Midtpunkt og bebyggelse på Bybækgrunden og<br />
byen. Parken ses som et bud på, hvordan forstadens store,<br />
almene bebyggelser kan integreres i den omgivende by. Parken<br />
kan være et rum med aktiviteter, der skiller sig ud fra de<br />
mere traditionelle byaktiviteter med forretningsliv og caféliv,<br />
og som kan fungere som et udvekslingssted for beboere<br />
: 59 :<br />
fase 1 : forslag 2<br />
i Farum Midtpunkt, borgerne i Farum by og <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Dommerkomiteen ønsker, at der arbejdes videre med<br />
byparken på en måde, så den bliver den størst mulige gevinst<br />
for både byen, Farum Midtpunkt og <strong>Furesø</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Dommerkomiteen finder, at placeringen af bebyggelser i<br />
byen bør kvalificeres, sådan at den ønskede oplevelse af gaderum<br />
og bymæssighed opnås. Endelig bør de nye rumdannelser<br />
omkring de foreslåede bebyggelser på Bybækgrunden<br />
gentænkes bl.a. i forhold til lys-/skyggeforhold.<br />
Dommerkomiteen finder det desuden interessant, at der<br />
arbejdes med en delvis omdannelse af en del af erhvervsområdet<br />
vest for Frederiksborgvej til rekreative formål som et<br />
bud på, hvordan forstædernes store erhvervsområder kan<br />
anvendes til nye formål i takt med, at den erhvervsmæssige<br />
anvendelse af dele af erhvervsområderne ekstensiveres.<br />
Dommerkomiteen ønsker dette forslag belyst nærmere,<br />
herunder en vurdering af om de foreslåede funktioner kan<br />
eksistere side om side med eksisterende erhverv i området.<br />
Dommerkomiteen ønsker at se denne idé udviklet.<br />
på den baggrund indstilles forslaget til at fortsætte i<br />
konkurrencens fase 2.
20<br />
UDSNIT AF NYE OVERGANGE<br />
situationsplan bybækgrunden<br />
Erhvervsområde Øst / Farum Midtpunkt<br />
Erhvervsområde Øst, Frederiksborgvej og Farum Midtpunkt<br />
Frederiksborgvej kan ligesom Paltholmvej få en ny og mere bymæssig karakter.<br />
Fra Farum Midtpunkt kan der visse steder bygges ud i en etage fra parkeringsniveauet.<br />
Tilbygningen kan udnyttes til butiksarealer og bidrage til at aktivere vejen, mens tagfladen kan<br />
udnyttes til legeplads eller til institutionerne i den løftede stueetage.<br />
Landskabesrummene i Farum Midtpunkt kan udvikles med respekt for det oprindelige landskab,<br />
så de understøtter aktiviteter synligt byliv, sport og kultur.<br />
Langs Frederiksundvej kan videns- og serviceerhverv erstatte tidligere industrierhverv i Erhvervsområde<br />
Øst. Indefra omdannes de mindst værdifulde grunde til oplevelsesindustri i form<br />
af en aktivitetspark som skaber en ny attraktiv beliggenhed bagved erhvervsudviklingen langs<br />
Frederiksborgvej. De tre landskabsrum forbindes på tværs af tværgående stier.<br />
Farum Midtpunkt / Bybækgrunden / Farum Bytorv<br />
Farum Bytorv, Paltholmvej og Bybækgrunden<br />
Paltholmsvej transformeres til en bygade med facade og adresser til vejen, med kortidsparkering og<br />
butiksliv på begge sider. Vejen profileres så der altid er en gennemgående kørebane, men krydses af<br />
op til 5 fodgængerovergange så fodgængere og bløde trafikanter tænkes ind som en del af vejens trafikanter.<br />
Tunnellerne under vejen bibeholdes, så skolebørn og andre stadig har mulighed for at undgå<br />
mødet med biltrafikken.<br />
Vejprofilen kan sammenlignes med Lyngby Hovedgade med differentieret rækker af vejtræer og fortovsparkering,<br />
cykelsti og fortov samt byhuse med blandede funktioner på begge sider.<br />
Både mod Bybækgrunden og Farum bymidte, skabes der mulighed for byggeri i flere lag med en serie<br />
af forskellige lokale byrum mellem de nye bygninger. Byrummene kan have karakter af repræsentative<br />
ankomstrum mod vejen og lokale aktivitetsrum mod indersiden af bebyggelsen. Begge bebyggelsesbånd<br />
trapper nedad mod en mindre skala indadtil.<br />
: 60 :<br />
Farum Midtpunkt / Hillerødmotorvejen<br />
Farum Midtpunkt og Hillerødmotorvejen<br />
Farums beliggenhed ud til Hillerødmotorvejen skaber ikke kun høj regional tilgængelighed, men<br />
også muligheden for en regional eksponering af virksomheder og erhverv.<br />
Langs motorvejen bag bag de grønne volde skabes mulighed for erhvervsudvikling med regional<br />
eksponering til den ene side og lokal forankring i byrummet mod Farum Midtpunkt mod<br />
den anden. For virksomheder er det et udstillingvindue til hele regionen, for Farum betyder det<br />
aktivering, nye brugere og investering i de grønne korridorer langs motorvejen.<br />
En ny forbindelseslinje over motorvejen, skaber ny tilgængelighed mellem Farums nye centrum<br />
og boligområdet på den anden side af motorvejen nord for Paltholmvej.<br />
Farum Bytorv / Kumbelparken<br />
Farum Bytorv, Frederiksborgvej og Kumbelparken<br />
Kumpelparken omdannes til Farums nye udendørs kulturhus, i direkte forbindelse til<br />
det eksisterende kulturhus og biblioteket på den anden side af Frederiksborgvej.<br />
Kumpelparken bliver en slags portal til Farums nye centerområde for dem der kommer<br />
med tog og kan rumme kulturoplevelser til forbipasseerende, såvel som til de<br />
lokale.<br />
Funktioner som friluftsscene og udendørs udstillingsfaciliteter, KulturCafé, danse<br />
plads, amfiscene, trafikplads og blomsterhave og eventyrskov skaber tilsammen en<br />
multifunktionel og oplevelsesrig ankomst til Farum.<br />
På den anden side af Frederiksundvej føres stien i lige linje igennem det eksisterende<br />
rådhus som foreslås flyttet til Bybækgrunden. Det giver en direkte, tryg og attraktiv<br />
vej for bløde trafikanter fra stationen til Farums nye centerområde.<br />
vigtige overgange
ny byplads bybækgrunden<br />
open air galleri kumbelparken<br />
skøjtebane farum midtpunkt<br />
: 61 :<br />
læringsrum med biotoper<br />
fase 1 : forslag 2
forslag 3 / 92448<br />
tegnestuen vandkunsten<br />
esbensen a/s<br />
sloth mØller a/s<br />
tyréns ab (se)<br />
lise gamst<br />
indstillet til fase 2<br />
forslaget viser en meget pragmatisk og tiltalende løsning på en af opgavens primære problemstillinger<br />
– at skabe mere byliv i farum og etablere forbindelser mellem de forskellige ”øer”. forslaget konstaterer,<br />
at byen i sin grundstruktur er monofunktionel og sætter fokus på mellemzonerne mellem øerne.<br />
forslaget har samtidig gode idéer til tiltag og processer, der i overskuelig fremtid kan komme i spil.<br />
de viste nye bebyggelser er etapevenlige og udgør et robust grundlag for en fremtidig byudvikling.<br />
forslaget<br />
Forslaget tager afsæt i at fastholde Farums grundidentitet<br />
som monofunktionel struktur og introducere en række tiltag,<br />
der kan generere nye overlap og lokale funktionsblandinger<br />
samtidig med, at de karakteristiske ”øer” fastholder<br />
deres grundlæggende identitet. Forslaget er befriende<br />
realistisk. Der arbejdes med en fortætningsstrategi, hvor<br />
ubrugelige mellemrum transformeres til et forløb af aktive<br />
og rumligt veldefinerede byrum, der binder de forskellige<br />
områder sammen.<br />
forslagets data<br />
etageareal: 31.478 m2 på Bybækgrunden<br />
bebyggelsesprocent: 83 % på Bybækgrunden<br />
driver: 5 offentlige bypladser<br />
anvendelser: Ungehus, sundhedshus, sports- og idrætshal,<br />
boliger, erhverv<br />
etagehøjder: 2-6 etager (uden kælder med 3 etager i boligog<br />
2 etager i kulturdelen)<br />
boligantal: Ca. 216 boliger. 24.106 m2 boligareal.<br />
rum: Byplads på tværs af Paltholmvej<br />
bystrukturel bæredygtighed: Færre intensive byfunktioner<br />
lokaliseret inden for stationsnært kerneområde på<br />
Bybækgrunden. En mindre erhvervsdel på ca. 2.500 m2 erhverv<br />
ud mod Paltholmvej.<br />
: 62 :<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs af midtbyen<br />
Der etableres 5 bypladser, der fungerer som drivere for byudviklingen.<br />
Små lokale tiltag kan fungere som ”dåseåbnere”<br />
og skabe opmærksomhed og ny identitet. Der foreslås<br />
etableret et kulturhus/spillested a la Trommen i Hørsholm<br />
som primær driver i tilknytning til Bytorvet.<br />
Frederiksborgvej tilføres en midterrabat med opstammede<br />
platantræer. En ny sti anlægges foran Farum Midtpunkt,<br />
og det skrånende areal bearbejdes, og der anlægges<br />
sportsbaner og nyttehaver for at aktivere arealet. Den<br />
interne parallelvej i erhvervsområdet nedlægges, så området<br />
udelukkende forsynes bagfra. Herved frigøres areal til<br />
ny bebyggelse langs Frederiksborgvej med erhverv, showrooms<br />
og lignende. Paltholmvej nedklassificeres og forsynes<br />
med midterrabat og vesttunnelen nedlægges. I stedet<br />
etableres et mindre vejstykke ud for Bybækgrunden som<br />
”shared space”, en blanding af flere trafikarter. Der bygges<br />
til kant, hvorefter vejprofilen bliver 24 m bred og bliver<br />
rumdannende.<br />
Farum Hovedgade fortættes ligeledes, og hjørnerne træk-<br />
kes op med ny bebyggelse, og der implementeres markante<br />
træplantninger langs kanterne.
: 63 :<br />
fase 1 : forslag 3<br />
helhedsplan
Den overordnede forbindelse, som sammenbinder de fem<br />
pladser, suppleres af et netværk af sekundære forbindelser.<br />
Der introduceres frizoner, der i en periode kan anvendes<br />
til diverse midlertidige, sæsonbetonede eller permanente<br />
eksperimenter i relation til friluftsliv, eventuelt i samarbejde<br />
med forskellige foreninger.<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
På Bybækgrunden placeres familieboliger og seniorboliger<br />
i nord-sydgående stokke, der er tænkt som en nyfortolkning<br />
af Farum Midtpunkts struktur. Dommerkomiteen<br />
kan godt se kvaliteter i den viste bebyggelse, men kan<br />
omvendt ikke afvise, at der kunne være en endnu bedre<br />
bebyggelsesstruktur til stedet.<br />
I den vestlige ende etableres et ungdomshus, idrætshaller<br />
og et sundhedshus i tilknytning til Bybækpladsen, der på<br />
overbevisende facon får fat i den eksisterende nord-sydforbindelse<br />
op gennem Farum Midtpunkt. Der anlægges<br />
en forsænket sportsplads med adgang til den nedgravede<br />
sportshal og forbindelse under Farum Midtpunkt ud til det<br />
grønne aktivitetsareal langs Fredensborgvej. Den eksisterende<br />
sportshal fjernes.<br />
Forslagsstiller ønsker at fjerne overfladeparkering i stor<br />
udstrækning. De eksisterende sydlige kældre i Farum<br />
Midtpunkt anvendes til parkering i forbindelse med By-<br />
bækgrunden. Tilkørsel kan ske fra Paltholmvej. Desuden<br />
foreslås halvt nedgravede p-kældre under de nye boligblokke.<br />
Endvidere kan suppleres med egentlige parkeringshuse<br />
på udvalgte steder.<br />
styrkelse af farum midtpunkt<br />
I Farum Midtpunkt foreslås en ny nord-sydgående stiforbindelse<br />
som en bro ophængt i et af de grønne mellemrum.<br />
Idéen kan umiddelbart virke charmerende, men vil omvendt<br />
måske være med til at adskille mere end den samler.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
Farum Bytorv fremstår i dag med bagsiden ud mod omgivelserne.<br />
Der foreslås en randbebyggelse i 2-3 etager,<br />
der kan danne forside mod Paltholmvej og Stavnsholtvej.<br />
Mellem randbebyggelsen og Farum Bycenter fortættes<br />
med punkthuse, og intentionen er, at der kan udvikle sig<br />
et sydlandsk basarområde. Ved Farum Bytorv anvendes<br />
niveauforskellen mellem Paltholmvej og det nuværende<br />
: 64 :<br />
p-areal til at bygge dæk over de eksisterende pladser. Der<br />
er dog ikke redegjort tilfredsstillende for denne løsning i<br />
henseende til tilkørselsforhold m.v. Parkeringsløsningen<br />
bør uddybes i næste fase.<br />
erhvervsområdet<br />
Med nedlæggelse af Parallelvejen åbnes der mulighed for<br />
udbygning langs Fredensborgvej med showrooms, kantiner,<br />
møderum m.v. Der etableres en genbrugscentral i<br />
området.<br />
kumbelkvarteret<br />
Der fortættes med randbebyggelse (rækkehuse), og anlægges<br />
en forsænket cirkulær amfiscene, der kan blive et<br />
markant grønt byrum og samlingssted for udendørs aktiviteter,<br />
koncerter og lignende.<br />
stationsområdet<br />
I stationsområdet bebygges parkeringspladsen med erhverv,<br />
så der skabes en stemning af storby, når man ankommer<br />
til Farum med toget. Forslaget om fortætning er<br />
sympatisk, men fortjener en yderligere bearbejdning i det<br />
videre forløb under hensyntagen til de omkringliggende<br />
bebyggelser.<br />
centerområdet øst for motorvejen<br />
Forslaget rummer en fremtidig overdækning af motorvejen<br />
og en større bymæssig bebyggelse af denne overdækning.<br />
bæredygtighed<br />
Det fremgår, at holdet bag projektforslaget arbejder systematisk<br />
med at integrere alle dele af bæredygtighedsbegrebet<br />
i deres projekt. Projektet rummer bæredygtighedsaspekter<br />
både på et overordnet niveau og på et<br />
detailniveau.<br />
Forslaget indeholder en meget grundig beskrivelse af en<br />
lang række miljømæssige tiltag vedrørende vand, elektricitet,<br />
varme og andre ressourcer. Der er rigtig mange velbeskrevne<br />
tiltag, der dog har generel karakter og ville kunne<br />
implementeres i de fleste forslag.<br />
Vand ses som en ressource, der skal udnyttes, og der foreslås<br />
en vandrende langs Frederiksborgvej til opsamling af<br />
vand fra Bybækgrunden og Bytorvet. På detailplan tales<br />
om anvendelse af IED – Integrated Energy Design – når
opgradering af overordnede forbindelser<br />
lokalt og regionalt<br />
opgradering af de enkelte kvarterer (ØER) på by- og byrumsniveau<br />
bygninger og byrum skal udformes, og der tages udgangs-<br />
punkt i anvendelsen af den eksisterende fjernvarmeforsy-<br />
ning, som forventes både at udvikle sig i bæredygtig ret-<br />
ning og rent teknisk overgå til lavtemperaturfjernvarme. I<br />
Boligblokkene langs Frederiksborgvej foreslås desuden at<br />
eksperimentere med indretningen af erhvervslokaler i forbindelse<br />
med stueetagens boliger (”bokaler”) for at åbne<br />
Farum Midtpunkt mod omverdenen og forbedre bebyggelsens<br />
status.<br />
sammenfatning<br />
Forslaget viser en meget pragmatisk og tiltalende løsning<br />
på en af opgavens primære problemstillinger – at skabe<br />
mere byliv i Farum og etablere forbindelser mellem de forskellige<br />
øer. Forslaget har samtidig gode idéer til tiltag og<br />
processer, der i overskuelig fremtid kan komme i spil. De<br />
viste nye bebyggelser er etapevenlige og udgør et robust<br />
grundlag for en fremtidig byudvikling.<br />
: 65 :<br />
opgradering af det lokale bevægelsesnetværk<br />
fase 1 : forslag 3<br />
planprincipper<br />
Der skal dog arbejdes videre med en tydeligere angivelse<br />
af rummet mellem bebyggelsen Farum Midtpunkt og ny<br />
bebyggelse på Bybækgrunden. Der ønskes en tydeligere<br />
angivelse af Bybækgrundens facader mod Paltholmvej, og<br />
der ønskes en ændret og ikke så lukket bebyggelseskant<br />
mod Stavnsholtvej. Der skal udarbejdes et snit, der viser<br />
den foreslåede Bybækplads, der spænder over Paltholmvej<br />
og ned langs den eksisterende kontorbygning.<br />
De viste bebyggelser på Bybækgrunden fremstår med en<br />
anonym karakter. De skal bearbejdes, så de opnår en større<br />
egen, arkitektonisk identitet og en endnu bedre bebyggelsesstruktur.<br />
Der ønskes en tydeligere redegørelse for,<br />
hvilken karakter bebyggelsen på Bybækgrunden skal have.<br />
Dommerkomiteen ønsker også et forslag uden bebyggelse<br />
hen over motorvejen.<br />
på den baggrund indstilles forslaget til at fortsætte i<br />
konkurrencens fase 2.
: 66 :
sportsplads bybækgrunden overgang paltholmvej<br />
: 67 :<br />
fase 1 : forslag 3<br />
bybækgrunden
forslag 5 / 40708<br />
jWh arkitekter<br />
We architecture<br />
preben skaarup landskab<br />
niras<br />
gitte malling<br />
indstillet til fase 2<br />
bebyggelsen på bybækgrunden organiseres med en rationel gridstruktur med<br />
en meget høj grad af fleksibilitet med hensyn til funktioner og udbygningstakt.<br />
forslaget er professionelt på en måde, hvor professionaliteten både går på det<br />
strategiske, på den arkitektoniske formåen og med en stor respekt, følsomhed<br />
og indlevelse i forstadens rytmer og dagliglivsformer.<br />
forslaget<br />
Forslagsstiller indleder med at konstatere, at der over tid<br />
har hersket meget forskellige byidealer, som hver har deres<br />
kvaliteter. Forstæder som Farum må efter forslagsstillerens<br />
mening udvikles ved, at der tilføres fragmenter af andre<br />
by- og landskabstypologier til det eksisterende, hvorved<br />
der kan skabes en by med en højere grad af kompleksitet.<br />
Det skal ske ved en dobbeltstrategi, der tilføjer fragmenter<br />
fra den tætte by, samtidig med at det åbne land foldes ind<br />
i byen, og byens rum gøres mere grønne. Den måde, man<br />
bliver modtaget i en by, ses som meget vigtig, og i Farum<br />
mener forslagsstilleren, at modtagelsen kun er nogenlunde<br />
tydelig omkring stationen. Det bliver derfor et vigtigt<br />
formål at etablere en mere markant ankomst, og det skal<br />
ske ved at arbejde med fortætninger ved Frederiksborgvej,<br />
Stavnsholtvej, Paltholmvej og Bybækgrunden.<br />
forslagets data<br />
etageareal: 52.200 m2 på Bybækgrunden<br />
bebyggelsesprocent: 140 % på Bybækgrunden<br />
driver: Sportshøjskole, sportsefterskole, sportshotel, ungdomshus,<br />
etc.<br />
anvendelser: Erhverv, institution og bolig og sportslige og<br />
rekreative funktioner.<br />
etagehøjder: 4 etager + opstikkere<br />
: 68 :<br />
boligantal: 140 boliger. 14.044 m2 boligareal.<br />
rum: Byplads på tværs af Paltholmvej, kanal over Bybækgrunden<br />
bystrukturel bæredygtighed: Intensive byfunktioner lokaliseret<br />
inden for stationsnært kerneområde. På sigt år<br />
2032 en ligelig fordeling mellem erhverv, detailhandel,<br />
bolig og kultur.<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs af midtbyen<br />
Byens netværk af stier skal udvikles således, at der skabes<br />
mulighed for mange forskellige ture gennem byen og ud<br />
i det omgivende landskab. Mange af de niveaufri skæringer<br />
vil forslagsstiller fjerne for at øge trygheden. Gaderne<br />
skal oprustes og have hver deres klare identiteter – Frederiksborgvej<br />
skal genfinde sin værdighed som kongevej og<br />
Stavnsholtvej og Paltholmvej skal blive til bygader.<br />
De enkelte kvarterer skal opnå tydeligere identitet i kraft af<br />
de byfragmenter eller funktioner, der tilføres.<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
Bebyggelsen på Bybækgrunden organiseres som det, der<br />
kaldes en rationel grid- og båndstruktur, med en meget<br />
høj grad af fleksibilitet med hensyn til funktioner og ud
: 69 :<br />
fase 1 : forslag 5<br />
helhedsplan<br />
helhedsplan
4<br />
Eksierende og ny bebyggelse<br />
planprincipper<br />
EKSISTERENDE OG NY BEBYGGELSE<br />
bygningstakt. Diagonalt gennem det nye kvarter føres et<br />
vandløb, som indgår i vandafledningen og forbindes til en<br />
sø i de grønne arealer ud mod motorvejen.<br />
Forslaget rummer eksempler på drivere som sportshøjskole,<br />
sportsefterskole, sportshotel og ungdomshus, men<br />
gør opmærksom på, at planen i kraft af sin fleksibilitet kan<br />
udvikles med afsæt i andre typer af drivere.<br />
styrkelse af farum midtpunkt<br />
Farum Midtpunkt foreslås ændret ved, at der sker en opgradering<br />
af promenaden i de vestlige blokke, som kulminerer<br />
i en basar mod syd, og ved at parkeringskældrene udnyttes<br />
til en række forskellige formål herunder alternative events.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
I centerkvarteret foreslås ny bebyggelse langs Stavnsholtvej<br />
og Paltholmvej, hvorved der dannes nogle klare parkeringstorve,<br />
der kan anvendes til forskellige formål. I det<br />
sydvestlige hjørne foreslås et nyt kulturhus, som danner<br />
den ene modtagelse til centerområdet. Mod nord skabes<br />
forbindelser til den ny bebyggelse på Bybækgrunden ved<br />
basaren og over et nyt torv, som spænder over Paltholmvej.<br />
PROJEKTETS FORSTADSIDEALER<br />
Dette projekts holdning er, at forstaden som bymiljø og byform<br />
er ligeværdig med den historiske stad. Forstaden og staden<br />
repræsenterer blot forskellige bykvaliteter, fra det åbne, grønne,<br />
landskabelige til det tætte, belagte, rumlige.<br />
Den utætte by er lige så legitim som den tætte.<br />
Den fragmenterede forstads kolliderende, overlejrede eller<br />
hængslede elementer kan være lige så overraskende, som den<br />
helstøbte og tilpassede historiske bymasse kan være for forudsigelig.<br />
Forstadens tilfældige mellemrum kan være lige så funktionelle og<br />
inspirerende som tætbyens traditionelle typologi af gader, pladser<br />
og torve.<br />
P-pladsen kan være lige så oplevelsesrig som rådhuspladsen, det<br />
umage bygningsfragment lige så betydningsfuldt som det velanbragte<br />
arkitekturmonument og motorvejen lige så eventyrlig, som<br />
strøget er oplevelsesrigt.<br />
Det hele beror på om forstadens og stadens rum og elementer er<br />
talentfuldt og bevidst håndteret.<br />
ADDITION<br />
Den historiske bys attraktivitet og oplevelsesrigdom er skabt af de<br />
mange, over tid tilføjede lag af nye elementer og omdannelser.<br />
For at opnå den samme kompleksitet og variation bør omdannelsen<br />
af forstæderne, der nu også begynder at blive historisk interessante,<br />
på sammen måde ske ved additioner og omdannelser,<br />
der respekterer det eksisterende forstadsmiljø og dets særlige<br />
kvaliteter.<br />
Dette projekts generelle strategi for byfornyelsen af forstæderne<br />
er en indlevet addition af fragmenter til den eksisterende bygningsmasse<br />
og dens rum, addition af fragmenter i form af enkeltbygværker,<br />
kvarterer, bydele, byrum eller rumforløb.<br />
Denne strategi er ikke en fast skabelon, men en metode der skal<br />
tilpasses det sted eller den bestemte forstad, det drejer sig om,<br />
og hvis særlige udgangspunkt, kontekst og karakter spiller ind på,<br />
hvad der kan gøres.<br />
: 70 :<br />
ANKOMST<br />
erhvervsområdet<br />
Der foreslås en ”oprustning” af forbindelserne til stationskvarteret<br />
og en fornyelse af erhvervsområdet, som tager<br />
udgangspunkt i en etablering af et iværksætterhus og<br />
-torv centralt i området.<br />
stationsområdet<br />
Der foreslås en rumlig præcisering med bebyggelse og<br />
beplantning af de gader, der forbinder stationen med centerområdet.<br />
Der skabes nye forbindelser ved fjernelse af<br />
tunnelen under Frederiksborgvej og renovering af Kumbelhaven.<br />
centerområdet øst for motorvejen<br />
I området med kirke og skole foreslås ny erhvervs- og kulturbygning<br />
på hjørnet af Stavnsholtvej og Borgmester Jespersens<br />
Vej, som skaber et klarere rum omkring kirken.<br />
bæredygtighed<br />
Forslagsstiller redegør grundigt for realiseringsstrategien<br />
og dens relation til og robusthed over for bæredygtighed<br />
og skiftende markedsforhold og skiftende livsformer og<br />
idealer.<br />
Forslaget viser en meget stor sikkerhed og konsekvens i<br />
dialogen mellem overordnede visioner og strategier og de<br />
FARUMS TO SIDER<br />
For en overordnet betragtning h<br />
Fortællingen om modernismen<br />
jen. En linje der repræsenterer<br />
ale trafi k, de større regionale<br />
marked, Pensinsfond, Farum Mi<br />
Fortællingen om førmodernism<br />
foregår langs Stavnsholtvej. I hv<br />
oprindelige landsbyer, Farum o<br />
den gamle provinsbygade og 8<br />
er omkring Stationen og Rådhu<br />
Projekt ser her muligheder for a<br />
at understrege og udbygge de<br />
vejen gennem en nyfortolket<br />
Stavnsholtvej med en mere tr<br />
plads og torvetypologisk tænkn<br />
ANKOMSTEN TIL FARUM<br />
Ankomsten og førstegangsind<br />
telsen af en by.<br />
Af de tre ankomster til Farum:<br />
fra motorvejen, byder kun Stati<br />
tligt velkommen.<br />
Projektet ønsker at understrege<br />
driksborgvejen ved at udforme<br />
krydset med en særlig belægnin<br />
en fortætning med ny bebygge<br />
Byudviklingen på Bybækgrund<br />
projektet som en markant ”ank<br />
jens og regionens skala.
perspektiv<br />
konkrete bud på, hvorledes disse strategier kan realiseres.<br />
Der ses en stor indføling i forstadens aktiviteter og dagliglivsformer.<br />
Selvom hovedvægten ligger på Bybækgrunden og centerområdet,<br />
udvikles der vægtige modeller for alle de dele<br />
af byen, som konkurrenceprogrammet stiller til diskussion.<br />
Behandlingen af Bybækgrunden er arkitektonisk klar i sin<br />
holdning til, hvorledes der opnås en robust plan.<br />
Forslagsstilleren arbejder systematisk med det brede bæredygtighedsbegreb<br />
og kan integrere alle dele heraf i deres<br />
projekt.<br />
Projektet har en høj grad af bygningsmæssig tæthed<br />
samtidig med, at det integrerer både det blå og grønne<br />
element i byudviklingen. Et væsentligt element heri er de<br />
grønne byrum, bevægelsesnetværk og ture, samt kanalen<br />
og pladsen på Bybækgrunden.<br />
Der arbejdes med integration af de bløde trafikanter i bylivet,<br />
bl.a. nedlægges alle tunneler. Der etableres et ”bevægelsesnetværk”<br />
med oplevelsesture, så cyklende og<br />
gående kan færdes overalt.<br />
Projektet tager ikke udgangspunkt i den eksisterende fjernvarmeforsyning,<br />
men projektet vil styrke en Co2-neutralitet.<br />
Der savnes en detaljeret beskrivelse af p-forhold både<br />
for cykler og biler. Der er ikke overvejelser om hurtigtkørende<br />
cykler som en del af en udvikling af mobiliteten.<br />
: 71 :<br />
fase 1 : forslag 5<br />
sammenfatning<br />
Det nye område omkring Bybækgrunden og Farum Bytorv<br />
vil over tid kunne udvikles til et sted, som lever op til ønsket<br />
om, at Farum by får et tydeligt og nutidigt centrum.<br />
Samlet vurderer dommerkomiteen, at forslaget er professionelt<br />
på en måde, hvor professionaliteten både går på<br />
det strategiske, på den arkitektoniske formåen og med en<br />
stor respekt, følsomhed og indlevelse i forstadens rytmer<br />
og dagliglivsformer. Forslaget skal dog bearbejdes, så der<br />
opnås en bedre balance mellem tæthed og det grønne,<br />
idet forslaget lægger op til en høj bebyggelsestæthed og<br />
tæt byggeri op af Farum Midtpunkt.<br />
Dommerkomiteen ønsker, at forslagsstillerne kvalificerer<br />
og argumenterer for, om og hvordan der kan etableres så<br />
meget byggeri i Farum Midtby. overgangen og byrummets<br />
karakter mellem Farum Midtpunkt og Bybækgrunden skal<br />
bearbejdes og visualiseres. Den markante ankomstplads,<br />
der spænder hen over Paltholmvej, skal gøres uafhængig<br />
af projektet på Farum Bytorv syd for Paltholmvej. Gaderum<br />
på Bybækgrunden skal visualiseres med perspektiver<br />
i øjenhøjde.<br />
på den baggrund indstilles forslaget til at fortsætte i<br />
konkurrencens fase 2.
situationsplan bybækgrunden<br />
: 72 :
ypladsen<br />
cafétorvet<br />
den grønne kile<br />
: 73 :<br />
fase 1 : forslag 5<br />
bazarpladsen
forslag 1 / 35711<br />
big<br />
Andreas Klok Pedersen, arkitekt; Søren Martinussen, arkitekt MAA<br />
grontmij Pia Widerholdt Jensen, M.Sc. Urban Design; Maria M. Beyer, M.Sc. Urban Design<br />
thing & WainØ Marise Fiebig, landskabsarkitekt MDL; Johanne Rønsholt, arkitekt<br />
boris brorman jensen arkitekt MAA<br />
forslaget<br />
Forslagsstiller fastslår, at Farum har mange kvaliteter, og at<br />
løsningen på opgaven bør tage afsæt i en tæt forståelse af<br />
disse kvaliteter. Der formuleres en strategi med ti urbane<br />
interventioner:<br />
• Nye blå elementer hvor der argumenteres for at åbne<br />
tildækkede vandløb og dermed tydeliggøre den landskabelige<br />
placering og skabe nye forbindelser.<br />
• Bakkelandskab af overskudsjord hvor det foreslås at<br />
forstærke bakkelandskabet omkring Farum Midtpunkt<br />
og dermed skabe nye oplevelses- og udfoldelsesmuligheder.<br />
• Identitet gennem beplantning.<br />
• Opgradering af netværk hvor der foreslås nye regionale<br />
og lokale stier og en omhyggelig bearbejdning af<br />
krydsningspunkter.<br />
• Rum til uformelle mikroaktiviteter der ses som et supplement<br />
til Farums succesfulde satsning på den organiserede<br />
idræt.<br />
• Reetablering af naturzoner hvor der argumenteres for<br />
at lade flere arealer være uplejede – både af oplevelses-<br />
og miljømæssige hensyn og fordi man kan spare<br />
penge.<br />
• Optimering af vejprofiler som handler om en klar rumlig<br />
identitet.<br />
: 74 :<br />
• Små dyrkbare arealer som en måde at skabe flere aktiviteter<br />
og møder.<br />
• Lejefordele for grønne erhverv hvor der argumenteres<br />
for, hvorledes erhvervsområdet gennem små opkøb<br />
gradvist kan gives en grøn profil.<br />
• Fortætning gennem ny bebyggelse hvor hovedpointen<br />
er at tilføre typologier, som ikke findes i Farum i dag.<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng på tværs af midtbyen,<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i<br />
øvrigt og styrkelse af farum midtpunkt<br />
Selve Bybækgrunden foreslås bebygget med en tæt struktur<br />
i to etager, som med en ”cortenbeklædning” skaber<br />
en reference til Farum Midtpunkt. Den tætte struktur gennemskæres<br />
af en række kurvede stræder, som skal skabe<br />
en stærk lokal identitet. Det foreslås, at stueetagen så vidt<br />
muligt udnyttes til offentlige funktioner i kontakt med gaderne<br />
og boliger på 1. etage. Tagprofilerne udformes således,<br />
at der kan opnås maksimalt udbytte af solceller.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
Farum Bytorv foreslås opgraderet primært med en samlet<br />
bearbejdning af fladen og beplantningen således, at p-are
: 75 :
fase 1 : forslag 1<br />
aler fremstår meget mere attraktive og indbydende – også<br />
når de ikke er i brug som parkering.<br />
erhvervsområdet<br />
Forslaget rummer forslag til opstart af en proces, hvor <strong>Furesø</strong><br />
<strong>Kommune</strong> opkøber de mindste parceller med henblik<br />
på at udleje til små kreative erhverv, grønne erhverv og<br />
lignende.<br />
stationsområdet og centerområdet øst for motorvejen<br />
Der er ikke konkrete bearbejdninger af disse delområder.<br />
bæredygtighed<br />
Forslaget rummer et ret stort afsnit om bæredygtighed –<br />
herunder også økonomisk bæredygtighed, men det har<br />
været svært for dommerkomiteen, at se hvorledes disse<br />
overvejelser har påvirket de rumlige løsninger.<br />
sammenfatning<br />
Dommerkomiteen påskønner de 10 urbane interventioner,<br />
som anses for et meget fint og strategisk tænkt program<br />
for de typer af indsatser, der kan anvendes for at øge<br />
Farums attraktivitet og diversitet og udvikle byen i en mere<br />
bæredygtig retning. Disse fine intentioner videreføres<br />
imidlertid kun i meget begrænset omfang i selve forslaget.<br />
: 76 :<br />
Eksempelvis sker der ikke nogen overbevisende anvisning<br />
af, hvorledes åbning af tildækkede vandløb kan skabe nye<br />
attraktive forbindelser og forklare den landskabelige beliggenhed.<br />
Forslaget til bebyggelsesstrukturen på Bybækgrunden fore-<br />
kommer indadvendt og lukket i stedet for at skabe sammenhæng<br />
i byen eller mødesteder. Skalaen i bebyggelsen<br />
er lille og danner små intime rum. Bebyggelsen ”trapper<br />
ned” i forhold til nabobebyggelse Farum Midtpunkt og det<br />
eksisterende lave og lavtliggende center. Den visualisering,<br />
som viser bebyggelsen set fra det nye regnvandsbassin, er<br />
blevet påskønnet af dommerkomiteen, men bebyggelsesstrukturen<br />
anses for at give boligerne dårlige lysforhold,<br />
tekniske problemer i forhold til trafik og at være meget<br />
lidt fleksibel og svær at etapedele. I forhold til Farum Bytorv<br />
anses ideen om at satse på en behandling af fladen og<br />
beplantningen som et fint og realistisk afsæt, men dommerkomiteen<br />
finder ikke i illustrationerne nogen overbevisende<br />
fortolkning og konkretisering af dette afsæt.<br />
derfor er dette forslag ikke indstillet til at gå videre i<br />
fase 2.<br />
bybækgrunden
: 77 :
: 78 :
: 79 :
forslag 4 / 16590<br />
juul i frost<br />
arkitekter<br />
Helle Juul, arkitekt MAA; Anett olsen, arkitekt; Hanna Svensson, arkitekt;<br />
Sigrid Thing, stud.arch.; Susanne Grunkin, landskabsarkitekt MDL;<br />
Thomas Graabæk, arkitekt MAA; Pawel Antoni Lange, cand.mag./HA<br />
teamkompetencer<br />
john plØger dr.art., cand.mag.<br />
gottfried heinZerling civilingeniør<br />
forslaget<br />
Forslaget tager udgangspunkt i ambitionen om ”active<br />
living” og ønsker at skabe uhindret adgang til fysiske aktiviteter<br />
og dermed sikre social sammenhængskraft i Farum.<br />
På Bybækgrunden placeres Farum idrætscampus som et<br />
nyt tyngdepunkt, der skal bindes sammen med Farum Park<br />
og Farum Arena.<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs af midtbyen<br />
Der skabes 4 langsgående flows – fat flow – markedsflow –<br />
slowflow – rekreativt flow – med hver deres identitet, der<br />
skaber forbindelser mellem sportsfaciliteterne, bycentrum,<br />
erhvervsområde, boligområderne og stationsområdet.<br />
Paltholmvej nedklassificeres til sekundær vej, og der indføres<br />
hastighedsdæmpning på Frederiksborgvej. Desuden<br />
suppleres med træplantninger.<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
På Bybækgrunden bygges 6 fritstående volumener, som<br />
er forbundet til et foldet landskab omkring. Centralt på<br />
Bybækgrunden placeres en ekspressiv komposition af<br />
bygningsfragmenter omkring et indre stræde-/pladsfor-<br />
: 80 :<br />
løb. Bygningerne indeholder undervisning, organic Cafe,<br />
sportsbutik, sundhedserhverv, spa/wellness, Go-Active<br />
hus, sundhedshus m.v.<br />
Dommerkomiteen ser den viste bebyggelses udformning<br />
som meget løsrevet fra konteksten, og at den kommer til<br />
at iscenesætte nogle tilfældigt udformede byrum i en komposition,<br />
der ikke virker motiveret til stedet. Bygningerne<br />
vil med deres dimensioner og kantede formsprog blive<br />
vanskelige at indrette til fornuftig og fleksibel brug.<br />
Dommerkomiteen finder ikke den viste bebyggelse robust<br />
over for etapedeling, da kompositionen vil fremstå ufærdig,<br />
hvis der kun opføres en del af bygningerne. De tilfældige<br />
retninger fortsættes over på den anden side af Paltholmvej<br />
i de anviste byggefelter. Der mangler desuden en<br />
troværdig løsning af parkerings- og tilkørselsforholdene.<br />
styrkelse af farum midtpunkt<br />
Der renses ud i beplantning og skabes nye trappeforbindelser,<br />
der understøtter muligheden for at bevæge sig på<br />
kryds og tværs i Farum Midtpunkt. Ved at åbne mere visuelt<br />
vil man føle sig mere tryg, når man færdes i området.<br />
Der indpasses ”bokaler” og kulturværksteder for forskellige<br />
grupper – kvinder, ældre og unge. Stueetagerne tænkes
: 81 :<br />
fase 1 : forslag 4<br />
helhedsplan
anvendt til danse- og yogafaciliteter, undervisning, økologisk<br />
fælleskøkken med ude-/indeservering, kulturværksteder<br />
og lignende.<br />
Dommerkomiteen er positiv over for ideen om at rense ud<br />
i beplantning og underetager i Farum Midtpunkt, men er<br />
dog tvivlende over for om det er realistisk i det viste omfang.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
omkring Farum Bycenter vises byggefelter for fremtidig<br />
fortætning.<br />
Der etableres grønne rekreative rum i forskellig størrelse<br />
og til forskelligt formål.<br />
erhvervsområdet<br />
Projektet foreslår to koblinger mellem erhvervsområdet<br />
og Farum Midtpunkt på tværs af Frederiksborgvej. Koblingerne<br />
hægter sig på nye pladsdannelser med træningsfaciliteter<br />
i erhvervsområdet.<br />
stationsområdet og centerområdet øst for motorvejen<br />
Projektet undlader en konkret bearbejdning af stationsområdet<br />
og centerområdet øst for motorvejen.<br />
konceptdiagrammer<br />
bæredygtighed<br />
Regnvandsopsamling synliggøres som et blåt element.<br />
sammenfatning<br />
Dommerkomiteen har stor sympati for forslagsstillers ambition<br />
om at skabe ”active living” og ønsket om at skabe<br />
uhindret adgang til fysiske aktiviteter og dermed sikre social<br />
sammenhængskraft i Farum.<br />
Den viste bebyggelsesstruktur på Bybækgrunden virker<br />
dog umotiveret og tilfældig på dette sted, og det gælder<br />
også bearbejdningen af byrummene. Der er i konkurrenceprogrammet<br />
efterlyst realiserbare projekter, som kan<br />
skabe bedre sammenhæng på tværs af midtbyen og mere<br />
byliv, og forslag, der integrerer nyt og eksisterende i en<br />
funktionel og rumlig helhed. Dette ser dommerkomiteen<br />
ikke tilstrækkeligt indeholdt i dette forslag. Der er behov<br />
for et robust værktøj, der kan udvikles fleksibelt i etaper<br />
i dialog med kommende investorer og ikke et ”ikonbyggeri”,<br />
der fremstår fremmed for stedet.<br />
derfor er dette forslag ikke indstillet til at gå videre i<br />
fase 2.<br />
forstadens strUktUr<br />
den klassiske by forstadens strUktUr farUms profil...<br />
DEN KLASSISKE By FoRSTADENS STRUKTUR FARUMS PRoFIL<br />
INTRO<br />
arkitekturhistorisk skulle forstaden være ’det gode<br />
sted’ skabt gennem funktionelle boliger i attraktive<br />
områder og fællesskaber. identitet og selvrealisering<br />
gennem boligen blev sammen med aktiv deltagelse i<br />
nærmiljøet vigtige parametre. er det sådan? Hvorfor<br />
og for hvem? Hvad er forstadens livsformer? fra hvilket<br />
perspektiv kan der tænkes nyt om forstaden med fokus<br />
på den meningsfulde forstad og hvordan den konstitueres.?<br />
FORSTADENS SELVFORSTÅELSE<br />
lighed; Vi arbejder med en bevidst programmering af et<br />
varieret udbud, at der skabes offentlige domæner, det<br />
vil sige steder og rum, hvor forskellige kulturer mødes<br />
og udveksler perspektiver. det er vigtigt at indskrive<br />
nydanskernes kulturer i vores byliv : 82 sammen : med de<br />
unges, de skæves og de anderledes’, hvis bycentrene<br />
skal fungere som kulturelle smeltedigler og fælles domæner,<br />
som borgerne bredt kan identificere sig med.<br />
mødesteder og byrum skal kombinere identitet og oplevelse<br />
med at lære nyt. Hverdagslivets byrum, busterminalen,<br />
mellemrum og hverdagsrum er væsentlige, da<br />
det er i disse rum, at mange mennesker passerer hin-<br />
UDFORDRING<br />
farum er skæmmet af ensartet arealudnyttelse – monofunktionalitet<br />
i kombination med manglende orientering,<br />
identitet og tilgængelighed. afstandene føles<br />
store – den opfattede afstand er langt større end den<br />
oplevede afstand. for at imødekomme denne mentale<br />
afstandsblokering understøtter forslaget - både i den<br />
store og lille skala - høj variation i arealudnyttelsen og<br />
en blanding af programmer, så afstanden mellem forretninger,<br />
skole, arbejdspladser og rekreative områder<br />
minimeres. Øget fokus på orientering og skærpelse af<br />
de enkelte områders identitet er afgørende.<br />
(arkitektur, æstetisk, form) og attraktive (u)formelle<br />
mødesteder og erhvervs-lokaler i attraktiv arkitektur og<br />
stedskvalitet. Ved at tilpasse de forskellige indsatsområder<br />
og behov i forhold til visioner, kommunens demografi,<br />
arealudvikling, eksisterende byrum og erhvervsliv<br />
bliver det muligt at foretage nogle ret præcise prioriteringer<br />
og udvikle strategier for de enkelte bydele.<br />
KONCEPT OG POTENTIALE<br />
actiVe liVing og WHo<br />
farums selvopfattelse knytter sig til forestillingen om<br />
en stærk identitet og følelse af fællesskab i kommunen.<br />
området skulle være et social-økologisk og organisk
farUms fremtidige strUktUr farUms fremtidige profil Hybridprogrammering som VærktØj<br />
cielle aktiviteter, kreative arbejdspladser og boliger for<br />
idrætsudøvere i byens boligområder. farum har således<br />
et latent branding- og udviklingspotentiale i krydsfeltet<br />
mellem sport og byen med den sunde levevis. dette bør<br />
afspejles i boligtilbud, bostedskvaliteter, erhvervsliv og<br />
erhvervsstrategi samt byrums-design og tilførsel af nye<br />
attraktorer og kvaliteter til de centrale boligområder.<br />
Vores koncept tager afsæt i World Health organisations<br />
bredt definerede sundhedsbegreb, som handler om<br />
uhindret og let adgang til fysiske aktiviteter, samt at der<br />
eksisterer god social kapital og sammenhængskraft i et<br />
givent område. Ud fra et helhedsorienteret perspektiv<br />
forstadens offentlige rUmstrUktUr<br />
Vores udvikling af farum tager udgangspunkt i forstædernes<br />
offentlige rumstruktur. det offentlige rum er det<br />
første, man møder ved stationen – hvor vanskeligheden<br />
ved at afkode tyngdepunktets placering er tydelig.<br />
modsat den klassiske by, hvor gader og stræder er<br />
struktureret i en letaflæselig hierarkisk struktur, skaber<br />
tydelig identitet og er kendetegnet ved definerede<br />
offentlighedsgrader, så er det modsatte tilfældet i forstaden.<br />
det er utydeligt, hvilken retning man skal gå for<br />
at finde midtbyen, infrastrukturen og parkeringsbehovet<br />
dominerer og overgang mellem offentlig og privat<br />
VISION<br />
Vores ambition er at gøre farum til en aktiv, levende og<br />
tryg by, med tydelige sammenhænge og byrum, der er i<br />
stand til at rumme farums mangfoldighed.<br />
etymologisk er farum : 83 sammensat : af to oldnordiske<br />
ord:<br />
“far” – der oprindeligt betyder passage, overgangssted<br />
eller overfartssted.<br />
“rum” – hjem, gårdsplads, sted eller hjem.<br />
Vores greb tager farve af denne navngivning, idet vi<br />
vil skabe nye passager/overgange og stræder mellem<br />
de forskellige steder vi udvikler for at iscenesætte og<br />
byrum<br />
bygning<br />
bybækgrunden<br />
FARUMS FREMTIDIGE STRUKTUR FARUMS FREMTIDIGE PRoFIL HyBRIDPRoGRAMMERING SoM VæRKTØJ<br />
teresser, temperament, alder og etnisk tilhørsforhold.<br />
en af udfordringerne for udviklingen af farum midtby er<br />
netop, at pladserne og de nyetablerede funktioner skal<br />
forbindes af et nyt tydeligt netværk af forbindelseslinjer<br />
og flows, der kæder bybækgrunden, farum midtpunkt,<br />
farum bytorv, stationsområdet, sportsområdet og erhvervsområde<br />
øst sammen. en del af denne manøvre<br />
består i, at åbne farum midtpunkt for tværgående bevægelser<br />
og sikre en øget udveksling med de omkringliggende<br />
områder.<br />
fase 1 : forslag 4
: 84 :
ybækgrunden<br />
snit bybækgrunden<br />
Bybondegård<br />
snit stræde<br />
snit bokal<br />
: 85 :<br />
fase 1 : forslag 4
forslag 6 / 92112<br />
cebra og<br />
transform<br />
cebra a/s Kolja Nielsen MAA; Carsten Primdahl MAA; Mikkel Frost MAA; Flemming Svendsen MAA; Gloria Gonzales;<br />
Marina Diaz Garcia; Mikkel Printz<br />
transform aps Lars Bendrup MAA; Merete Kinnerup Andersen; Laurent Temmerman; Fredrik Wozniak Laursen<br />
underrådgivere<br />
mØller & grØnborg a/s Johannes Vindum MAA; Mads Tenney Jordan MAA<br />
tækker rådgivende ingeniØrer a/s Jørn Tækker; Lene Mylin; Peter Boe Hauggaard-Nielsen<br />
konsulenter<br />
mobility in chain Federico Parolotto; Francesca Arcuri; Stilla Graf<br />
colliers international danmark a/s Jonas Sand<br />
forslaget<br />
Forslaget rummer en grundig analyse af Farums fysiske og<br />
sociale indhold og potentialer, hvor naturen, den effektive<br />
infrastrukturelle opkobling og de rimelige huspriser især<br />
fremhæves som styrker. Byen beskrives som havende en<br />
skizofren struktur, med den vestlige bydel der rummer<br />
meget historie over for den østlige, modernistiske, meget<br />
opdelte og historieløse bydel.<br />
Denne analyse føres frem til formuleringen af 5 overordnede<br />
strategier for udvikling af konkurrenceområdet som<br />
en vigtig del af hele byområdet:<br />
• Fasthold byens rygrad – som fastholder dens historie<br />
og forbinder dens dele.<br />
• Styrk byens centrum.<br />
• Stræk de funktionelle grænser – som mest handler om<br />
funktionsblanding på tværs af Paltholmvej.<br />
• Bryd med trafikseparering.<br />
• Byg tæt og højt – for at udnytte stationsnærheden og<br />
skabe kritisk masse.<br />
konkurrenceopgaven<br />
mere byliv og bedre sammenhæng<br />
på tværs af midtbyen<br />
Der foreslås, med udgangspunkt i disse strategier, en sam-<br />
: 86 :<br />
menhængende, tæt og høj bebyggelse som midlet til at<br />
sammenkæde og integrere Farum Midtpunkt og bycentret<br />
som dele i en ny, sammenhængende bydel.<br />
nye drivere på bybækgrunden og i midtbyen i øvrigt<br />
Den nye bebyggelse på Bybækgrunden, som også videreføres<br />
på sydsiden af centret og omkring Stavnsholtvej, har<br />
en tæthed på mellem 150 og 200 % for at udnytte stationsnærheden<br />
og opnå den nødvendige kritiske masse i den<br />
nye bydel. Bebyggelsen har korte facadelængder og danner<br />
mange små rum mellem bygningerne. I overgangen<br />
mellem Farum Midtpunkt og den nye bebyggelse placeres<br />
et sundhedshus tæt ved Idrætshallen. Det forudsættes, at<br />
der kan placeres erhverv og andre offentlige funktioner i<br />
de fleste af stueetagerne i den midterste del af den nye bebyggelse.<br />
I den nordlige del mod Farum Midtpunkt og i syd<br />
mod boligområderne foreslås rækkehuse på 2-3 etager.<br />
Mod syd må det indebære, at noget af den eksisterende<br />
bebyggelse langs Stavnsholtvej skal fjernes. Bygningshøjderne<br />
når op til 6-7 etager omkring Stavnsholtvej og Paltholmvej<br />
– og punktvis arbejdes der med større højder.<br />
styrkelse af farum midtpunkt<br />
I Farum Midtpunkt foreslås dele af den eksisterende parkeringskælder<br />
anvendt til boliger med direkte udgang til jord
: 87 :<br />
fase 1 : forslag 6<br />
helhedsplan
fase 1 : forslag 6<br />
plan, og der foreslås indarbejdet lidt større grønne rum i<br />
den midterste del, som aktiveres af nye interne stiforløb og<br />
en udtynding i den tætte beplantning mellem stokkene.<br />
delområder<br />
farum bytorv<br />
Der foreslås en ny indkørsel til centerparkeringen for at aflaste<br />
Paltholm- og Stavnsholtvej og dermed muliggøre, at<br />
der kan dannes 2 nye bypladser, som spænder på tværs af<br />
disse veje. Centerparkeringen placeres primært i en 2-lags<br />
parkering, som optager højdeforskellen omkring Paltholmvej.<br />
Korttidsparkering kan ske i gaderne.<br />
Etapeudbygningen tilrettelægges således, at bebyggelsen<br />
begynder omkring Stavnsholtvej og Paltholmvej for<br />
at omdanne disse veje til bygader, og breder sig så derfra<br />
mod syd og nord til den nye bydel og får kontakt med de<br />
omkringliggende bebyggelser og med det eksisterende<br />
butikscenter.<br />
erhvervsområdet<br />
Projektet omfatter en overordnet bearbejdning af erhvervsområdet.<br />
Erhvervsområdet er vist med en fortættet bebyggelse<br />
i 4-5 etager, et beplantet indre areal samt sti- og cykelnetværk,<br />
der forbinder på tværs af Frederiksborgvej.<br />
: 88 :<br />
bæredygtighed<br />
Bæredygtighedsafsnittet påpeger omhyggeligt de potentielle<br />
konflikter, der er mellem høj tæthed, som er vigtig<br />
ud fra en trafik- og bylivsbetragtning, over for kravet om<br />
god dagslysadgang og lokal vandafledning ved nedsivning,<br />
som trækker i retning af lavere tætheder.<br />
Her foreslås en tæt og omfattende ny bebyggelse, både ud<br />
fra et byarkitektonisk ønske om at skabe klare gaderum og<br />
et socialt og økonomisk ønske om at skabe kritisk masse<br />
for byliv og kommercielle aktiviteter. Der gøres i beskrivelsen<br />
meget ud af Stavnsholtvej og Farum Hovedgade som<br />
en sammenbindende akse mellem det historiske Farum<br />
og det modernistiske, men forslaget koncentrerer sig i de<br />
mere detaljerede og konkrete overvejelser udelukkende<br />
om centerområdet og Bybækgrunden.<br />
Denne tilgang er grundlæggende interessant, men medfører<br />
også at udbygningen vil foregå over ganske lang tid og<br />
stiller dermed store krav til planens robusthed og fleksibilitet<br />
og dens evne til at danne attraktive miljøer undervejs i<br />
realiseringsperioden.<br />
Hvilke rum og miljøer der dannes undervejs, og hvordan<br />
de ubebyggede arealer skal behandles, eller hvilket bymiljø<br />
der vil opstå, hvis der ikke er efterspørgsel efter de omfattende<br />
byggemuligheder, berøres ikke.<br />
koncept
Fasthold byens rygrad Styrk byens centrum<br />
Stræk de funktionelle grænser Bryd med trafikseparering<br />
Byg tæt-højt<br />
Hvordan den tætte bystruktur med de snævre stræder fungerer<br />
i forhold til serviceforsyning til butikkerne behandles<br />
heller ikke.<br />
sammenfatning<br />
Dommerkomiteen ser positivt på forslagets seriøse og realistiske<br />
analyse og vurdering af Farums udfordringer og potentialer.<br />
Forslaget indeholder mange kvaliteter i tilgangen<br />
til opgaven og i forslag til delløsninger.<br />
Men dommerkomiteen stiller sig tvivlende over for, om der<br />
er basis for de mange byrum, som bebyggelsesplanen rum-<br />
: 89 :<br />
planprincipper<br />
mer, og om de med deres placering også formår at skabe<br />
attraktive forbindelser til butikskoncentrationen i det eksisterende<br />
center. Forslaget lægger desuden op til, at der<br />
sker en meget stor fortætning, herunder at der nedrives<br />
eksisterende boliger syd for Stavnsholtvej med henblik på<br />
fortætning. Dommerkomiteen finder, at denne fortætning<br />
er for vidtgående set i forhold til programmets ønsker om<br />
balance mellem fortætning og grønne kvaliteter samt de<br />
markedsmæssige muligheder for at realisere planen.<br />
disse forhold har ført til, at dommerkomiteen ikke indstiller<br />
dette forslag til videre bearbejdning i fase 2.
: 90 :
ybækgrunden<br />
bygaden kvarterspladsen<br />
Paltholmvej Bybækgrunden Farum Midtpunkt<br />
: 91 :<br />
fase 1 : forslag 6<br />
snit
: 92 :
: 97 :
: 98 :