Projektforslag for Gram Slotssø - Haderslev Kommune
Projektforslag for Gram Slotssø - Haderslev Kommune
Projektforslag for Gram Slotssø - Haderslev Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
N ATURSTYRELSEN<br />
Naturgenopretning i <strong>Gram</strong><br />
Faunapassage og søoprensning<br />
<strong>Projekt<strong>for</strong>slag</strong> – 11. juni 2013<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc<br />
Sagsnr. : 101334-0001<br />
Projektleder : Christian Thirup<br />
Udarbejdet af : Christian Thirup<br />
Kasper Rasmussen<br />
Michael Kristensen<br />
Godkendt af : Christian Thirup
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Indholds<strong>for</strong>tegnelse<br />
1 Indledning ......................................................................... 1<br />
ALECTIA A/S<br />
1.1 Baggrund .................................................................................... 1<br />
1.2 Formål ........................................................................................ 2<br />
2 Projektområdet ................................................................. 3<br />
2.1 Beliggenhed ................................................................................. 3<br />
2.2 Kulturhistorie og fredninger ........................................................... 3<br />
2.3 Plangrundlag ................................................................................ 5<br />
2.4 Ledningsoplysninger ..................................................................... 7<br />
2.5 Vandløb ....................................................................................... 7<br />
2.5.1 Regulativ .......................................................................... 7<br />
2.5.2 Afstrømnings<strong>for</strong>hold ........................................................... 9<br />
2.5.3 Sedimentanalyse ............................................................. 10<br />
2.6 Flora og fauna ............................................................................ 11<br />
2.6.1 Naturbeskyttelsesloven .................................................... 11<br />
2.6.2 Biologisk <strong>for</strong>undersøgelse ................................................. 12<br />
2.6.3 Fiskeundersøgelser .......................................................... 13<br />
2.6.4 Fugleregistreringer .......................................................... 13<br />
2.6.5 Makroinvertebrater .......................................................... 13<br />
2.6.6 Padder ........................................................................... 14<br />
2.7 Mål og bindinger til opgaveløsningen ............................................. 14<br />
3 <strong>Projekt<strong>for</strong>slag</strong> .................................................................. 15<br />
3.1 Projektafgrænsning og projektelementer ....................................... 15<br />
3.2 Nyt vandløbstracé ....................................................................... 17<br />
3.2.1 Indløb til nyt vandløbstracé ............................................... 18<br />
3.2.2 Bundbredde og brinkanlæg ............................................... 18<br />
3.2.3 Fald<strong>for</strong>hold ..................................................................... 19<br />
3.2.4 Bundmateriale ................................................................. 21<br />
3.2.5 Dæmningsbassinet .......................................................... 22<br />
3.3 Etablering af bro (vandløbsunderføring) ........................................ 23<br />
3.3.1 Tilladelse til etablering af vejbro ........................................ 25<br />
3.4 Vandindtag til <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> ......................................................... 25<br />
3.5 Barriere mellem sø og vandløb til sikring af vandspejlskote i søen .... 27<br />
3.6 Oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> ......................................................... 28<br />
3.6.1 Sedimentmængde ........................................................... 29<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 1 af 52
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
3.6.2 Metode til oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> ............................... 30<br />
3.6.3 Sedimentafvanding .......................................................... 31<br />
3.7 Terrænregulering og jordbalance .................................................. 31<br />
3.8 Elværk og frisluse ....................................................................... 32<br />
4 Konsekvensvurdering ...................................................... 33<br />
4.1 Vandløbsmodel ........................................................................... 33<br />
4.2 Vandstande og vandføring ........................................................... 33<br />
4.2.1 Vandstand og -hastighed i nyt vandløbstracé ...................... 33<br />
4.2.2 Vandstand i slotssøen ...................................................... 34<br />
4.2.3 Vandstandspåvirkning opstrøms projektområdet ................. 35<br />
4.3 Vand- og vandløbskvalitet ........................................................... 36<br />
4.3.1 Vandløbskvalitet .............................................................. 36<br />
4.3.2 <strong>Slotssø</strong>en ....................................................................... 36<br />
4.3.3 Sedimenttransport ........................................................... 37<br />
4.4 Terrænreguleringer ..................................................................... 37<br />
4.5 Flora og fauna ............................................................................ 38<br />
4.5.1 Snæbel .......................................................................... 38<br />
4.5.2 Laks og ørred .................................................................. 38<br />
4.5.3 Lampretter ..................................................................... 40<br />
4.5.4 Makroinvertebrater .......................................................... 40<br />
4.5.5 § 3 beskyttet natur .......................................................... 41<br />
4.5.6 Arter på Habitatdirektivets bilag IV .................................... 41<br />
4.6 Okker ........................................................................................ 42<br />
4.7 Landskabelige <strong>for</strong>hold ................................................................. 44<br />
4.8 Tekniske anlæg og fredede <strong>for</strong>tidsminder ...................................... 44<br />
4.8.1 Slottet ............................................................................ 44<br />
4.8.2 Broerne .......................................................................... 45<br />
4.8.3 Elværket ......................................................................... 46<br />
4.8.4 Dæmningen .................................................................... 46<br />
4.9 Udsigt mellem Krogshøj og Elverhøj .............................................. 47<br />
5 Tidsplan og <strong>for</strong>ventet projektgennemførsel ..................... 48<br />
6 Økonomi .......................................................................... 49<br />
7 Referencer ....................................................................... 50<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 2 af 52
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Bilagsliste<br />
Bilag 1 Ledningsoplysninger (LER)<br />
Bilag 2 Tværprofiler <strong>for</strong> projekt<strong>for</strong>slag<br />
Bilag 3 Længdeprofil <strong>for</strong> projekt<strong>for</strong>slag<br />
Bilag 4 Skitse af bro ved Slotsvej<br />
Bilag 5 Biologisk <strong>for</strong>undersøgelse<br />
Bilag 6 Vandspejlskoter og –hastighed i nyt tracé<br />
Bilag 7 Kortlægning af slamdybde i <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 3 af 52
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
1 Indledning<br />
1.1 Baggrund<br />
ALECTIA A/S<br />
Miljøministeriet har i samarbejde med de daværende amter i 2003 udarbej-<br />
det en <strong>for</strong>valtningsplan, der skal sikre bestanden af den truede laksefisk<br />
snæbel i Vadehavet i fremtiden/1/. Der er fra EU's LIFE-fond givet støtte til<br />
gennemførelse af dele af denne <strong>for</strong>valtningsplan, Urgent Actions <strong>for</strong> the En-<br />
dangered Houting, Coregonus oxyrhynchus, herunder til gennemførelsen af<br />
dele af dette projekt i Ribe Å-systemet bl.a. ved Ribe Stampemølle og Fole<br />
Dambrug, hvor snæblen og andre fisk herunder åens bestand af oprindelige<br />
laks i 2012 har fået fri passage i Ribe og <strong>Gram</strong> å op til opstemningen ved<br />
<strong>Gram</strong> Slot.<br />
Opstemningen ved <strong>Gram</strong> Slot udgør imidlertid en barriere <strong>for</strong> fiskenes videre<br />
færd mod gydeområderne oven<strong>for</strong> <strong>Gram</strong> by. Det har der<strong>for</strong> afgørende betyd-<br />
ning <strong>for</strong> disse fiskearters livscyklus og bestandsudvikling i Ribe å-systemet,<br />
at passageproblemerne ved opstemningen i <strong>Gram</strong> afvikles. Naturstyrelsen og<br />
<strong>Haderslev</strong> <strong>Kommune</strong> er der<strong>for</strong> blevet enige om i samarbejde, at gennemføre<br />
et naturgenopretningsprojekt, som skal sikre den frie passage i <strong>Gram</strong> å <strong>for</strong>bi<br />
opstemningen ved <strong>Gram</strong> Slot. Endvidere skal der i tilknytning hertil <strong>for</strong>etage<br />
en delvis oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> med henblik på at genskabe dele af det<br />
oprindelige kulturhistoriske miljø omkring <strong>Gram</strong>s Slot, således som det er<br />
fastlagt i en fredning fra 1938.<br />
Projektets finansiering er <strong>for</strong>delt mellem Naturstyrelsen og <strong>Haderslev</strong> Kom-<br />
mune, således at Naturstyrelsen gennem den Særlige Vand- og Naturindsats<br />
varetager faunapassagedelen, mens <strong>Haderslev</strong> <strong>Kommune</strong> er ansvarlig <strong>for</strong> op-<br />
rensningen af slotssøen.<br />
Projektet indgår i den visionsplan, som Naturstyrelsen og <strong>Haderslev</strong> Kommu-<br />
ne i samarbejde har udarbejdet <strong>for</strong> <strong>Gram</strong> Å på strækningen fra Slevad Bro til<br />
sammenløbet med Gels Å, der skal medvirke til at skabe gode økologiske <strong>for</strong>-<br />
hold i vandløbet og bl.a. sikre fisk og anden faunas frie vandring i vandløbet<br />
/6/.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 1
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
1.2 Formål<br />
ALECTIA A/S<br />
Naturstyrelsen er bygherre på projektet. Projektet har det primære <strong>for</strong>mål at<br />
<strong>for</strong>bedre snæblens passagemuligheder ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>. Sekundært har<br />
projektet til <strong>for</strong>mål at genskabe <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>, som p.t. er ved at gro/sande<br />
til.<br />
Projektet er ud<strong>for</strong>met således, at det udover snæbel også tilgodeser en lang<br />
række andre arter. Dette gælder fx den oprindelige danske laks, odder og<br />
lampretter, som alle er arter, der er beskyttede, og som vil få betydeligt <strong>for</strong>-<br />
bedrede vilkår i Ribe Å-systemet, når der skabes fri passage.<br />
Projektområdets beliggenhed ved <strong>Gram</strong> Slot medfører, at der findes en lang<br />
række kulturhistoriske elementer i området. Elementer der er yderst beva-<br />
ringsværdige, og som der<strong>for</strong> er omfattet af fredninger. I <strong>for</strong>bindelse med pro-<br />
jektet, er der taget hensyn til fredningerne.<br />
Figur 1-1. Opstemningen ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> udgør en effektiv spærring <strong>for</strong> snæblens<br />
muligheder <strong>for</strong> at nå frem til værdifulde gydeområder i <strong>Gram</strong> Å-systemet.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 2
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
2 Projektområdet<br />
2.1 Beliggenhed<br />
ALECTIA A/S<br />
Projektområdet omfatter en fascinerende blanding af kultur og natur kombi-<br />
neret med en helt unik historie. Projektområdet er beliggende ved <strong>Gram</strong><br />
<strong>Slotssø</strong> i den nordlige del af <strong>Gram</strong> by. <strong>Gram</strong> Slot har adressen Slotsvej 54,<br />
6510 <strong>Gram</strong>.<br />
På figur 2.1 ses slotssøen og de omkringliggende arealer. Vandet løber ind i<br />
slotssøens østlige ende, og <strong>for</strong>grener sig i et mindre delta med enkelte større<br />
åbne vandområder. Deltaet er skabt via aflejret sediment og tilgroning med<br />
pilekrat og anden landvegetation. I dag fremstår slotssøen med en åben<br />
vandflade på ca. 1 ha omkring selve slottet. Søen er generelt meget lavvan-<br />
det, og de fleste steder er dybden under 0,5 m.<br />
Figur 2-1. På fotoet ses <strong>Gram</strong> Slot samt slotssøen.<br />
2.2 Kulturhistorie og fredninger<br />
<strong>Gram</strong> har en historisk vigtig placering, idet byen ligger på den vigtige hoved-<br />
vej mellem <strong>Haderslev</strong> og Ribe passerer. <strong>Gram</strong> Slot er den mest signifikante<br />
bygning i byen, og slottet kan føres helt tilbage til 1500 tallet. I <strong>for</strong>bindelse<br />
med at Slotsvej krydser <strong>Gram</strong> Å, er der etableret en dæmning, der har til<br />
<strong>for</strong>mål at opretholde en passabel vej over <strong>Gram</strong> Å, samt at opstemme van-<br />
det, således at der dannes en kunstig sø rundt om <strong>Gram</strong> slot. Dæmningen er<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 3
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
dateret til ca. år 1545, og er <strong>for</strong>stærket i 1600 og 1700 tallet. Dvs. at <strong>Gram</strong><br />
<strong>Slotssø</strong> kan føres tilbage til samme periode.<br />
<strong>Gram</strong> Slot ligger på en sandbanke i selve slotssøen. Søen og de omgivende<br />
arealer blev fredet i 1938, og det blev i den <strong>for</strong>bindelse fastslået, at søen<br />
skulle bevare sin daværende størrelse og vandstand. Pga. slottets placering<br />
er det vigtigt, at vandstanden i søen ikke ændres, da det kan få alvorlige<br />
konsekvenser <strong>for</strong> funderingen af <strong>Gram</strong> Slot (slottet er funderet på træpæle).<br />
Under de nuværende <strong>for</strong>hold er vandspejlet i slotssøen regulativbestemt af et<br />
sommer- og vinter-flodemål. Ifølge fredningskendelsen skal parken bevares<br />
som lystskov, og sigtelinierne over slotssøen skal bevares.<br />
Dæmningen i den vestlige del af slotssøen er op til 15 meter bred ved kronen<br />
og op til 23 meter ved foden, og hæver sig op til 2,5 meter over det omgi-<br />
vende terræn. Dæmningen er fredet på 200 meter af sin udstrækning, hvilket<br />
vil sige fra broen ved elværket og til indkørslen ved den gamle avlsgård.<br />
Fredningen omfatter ligeledes de tre broer i området. Broen ved elværket,<br />
ved frislusen, og broen fra dæmningen til voldstedet med <strong>Gram</strong> slot.<br />
Der er tre afløb gennem dæmningen, 1) frislusen, 2) elværket og 3) omløbs-<br />
stryg. Ved normal vandføring ledes hele vandstrømmen gennem elværket og<br />
omløbsstryget. Ved ekstreme afstrømningshændelser fungerer frislusen som<br />
overløb, der sikrer, at vandstanden i søen bibeholdes på det fastlagte niveau.<br />
En stor del af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> samt en del af <strong>Gram</strong> Slotsspark, se Figur 2-2, er<br />
omfattet af en fredningskendelse fra 1938 (frednings ID 511-03-01). Fred-<br />
ningskendelsens har til <strong>for</strong>mål at ”sikre hele det nævnte naturområdes beva-<br />
ring ud i fremtiden til gavn og glæde <strong>for</strong> alle og særligt <strong>for</strong> hele den sønder-<br />
jydske befolkning”.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 4
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Figur 2-2. <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> samt det fredede område i fredningskendelsen fra 1938.<br />
Den oprindelige fredningskendelse er udstedt på en række betingelser. I <strong>for</strong>-<br />
hold til det indeværende projekt, er der en række betingelser af relevans <strong>for</strong><br />
projekt<strong>for</strong>slaget:<br />
· Søen bør i alt væsentlighed bevares i sin nuværende størrelse (1938).<br />
· Vandstanden skal bevares.<br />
· Åens snoede <strong>for</strong>løb inden<strong>for</strong> det fredede område må ikke reguleres.<br />
· Den nuværende udsigt fra Krogshøj og Elverhøj skal bevares.<br />
· På området må der ikke opstilles boder, master eller andre indretninger,<br />
som kan virke skæmmende.<br />
2.3 Plangrundlag<br />
<strong>Gram</strong> Å er beskyttet af naturbeskyttelseslovens §3 og er samtidig målsat<br />
som laksefiskevand (B2) i Sønderjylland Amts Regionplan 2016. Selve slots-<br />
søen er udpeget som §3 beskyttet sø og mose.<br />
Projektarealerne er omfattet af åbeskyttelseslinien (Naturbeskyttelseslovens<br />
§16), der strækker sig 150 m på hver side af vandløbet.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 5
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Det skovareal der imod syd grænser op til projektområdet er registreret som<br />
fredskov.<br />
Hele projektområdet og de omkringliggende arealer ligger i område med<br />
drikkevandsinteresse.<br />
Den nordlige del af projektområdet ligger i okkerklasse I, dvs. der er stor ri-<br />
siko <strong>for</strong> okkerudledning (Figur 2-3). Området med okkerklasse I er stort set<br />
sammenfaldende med de arealer, hvor jordbunden består af humusjord. Den<br />
øvrige del af området nord <strong>for</strong> åen, er primært sandjord, hvor der ikke er no-<br />
gen okkerklassificering.<br />
Figur 2-3: Det rødbrune område viser det okkerklassificerede område. Området er ok-<br />
kerklasse 1, dvs. der er stor risiko <strong>for</strong> okkerudledning.<br />
Størstedelen af projektområdet ligger i SFL-område - udpeget i <strong>for</strong>hold til<br />
overfladevand.<br />
Hele projektområdet ligger i opland til Natura 2000-område Vadehavet.<br />
Skov- og parkarealerne syd <strong>for</strong> projektområdet er i <strong>Haderslev</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
kommuneplan udpeget som rekreativt område.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 6
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
I kommuneplanen er <strong>Gram</strong> Å og dermed en del af projektområdet udpeget<br />
som biologisk korridor.<br />
Hele projektområdet er i kommuneplanen udpeget som værdifuldt landskab<br />
samt værdifuldt kulturmiljø.<br />
Hele området omkring <strong>Gram</strong> Slot er fredet (afsnit 2.2).<br />
Miljømålet i <strong>for</strong>slaget til Vandplanen hovedvandopland 1.10 Vadehavet er<br />
”god økologisk tilstand”. Dette er ligeledes den registrerede nuværende til-<br />
stand, og der <strong>for</strong>ventes følgelig, at dette også er tilfældet i 2015. Tilstanden<br />
er vurderet på baggrund af DVFI, hvor der ved de seneste registreringer er<br />
faunaklasse 5 nedstrøms opstemningen og faunaklasse 6 opstrøms opstem-<br />
ningen. Da vandplanerne er i <strong>for</strong>nyet høring, er det regionplanen, der er gæl-<br />
dende p.t.<br />
2.4 Ledningsoplysninger<br />
Der er indhentet ledningoplysninger fra ledningsejerregistereret, www.ler.dk.<br />
Disse fremgår af bilag 1.<br />
2.5 Vandløb<br />
2.5.1 Regulativ<br />
I vandløbsregulativet <strong>for</strong> <strong>Gram</strong> Å er vandløbet stationeret fra Sommersted st.<br />
0 og til sammenløbet med Gels Å st. 39.325. <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> er beliggende op-<br />
strøms opstemningen ved station 22.773. I regulativet er <strong>for</strong>ureningsgraden<br />
på strækningen omfattende projektområdet registreret som ”praktisk taget<br />
u<strong>for</strong>urenet (grad I og I-II). Der skæres grøde én gang årligt inden 1. sep-<br />
tember.<br />
<strong>Gram</strong> Ås regulativfastsatte dimensioner omkring projektområdet er vist i<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 7
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Tabel 2-1. Af Figur 2-4 fremgår den nuværende stationering.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 8
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Tabel 2-1 Regulativmæssige <strong>for</strong>hold omkring projektområdet.<br />
Station Bundkote Bund Fald Anlæg Bemærkninger<br />
M m (DNN) bredde 0/00<br />
21 650 x x x x Fredningsgrænsen<br />
22 670<br />
ALECTIA A/S<br />
ureguleret, <strong>Gram</strong><br />
<strong>Slotssø</strong> og fredet<br />
strækning af <strong>Gram</strong><br />
Å<br />
22 757 Indløb bro, Slotsvej<br />
22 773 x x x x Indløb elværket<br />
22 785 16,00 x x x Udløb elværket<br />
22 960 15,94 Tilløb fra nord, Enggård Bæk<br />
24 108 15,57 8,00 0,38 1,5 Tilløb fra syd, <strong>Gram</strong> Bybæk<br />
Figur 2-4: Nuværende stationering ved <strong>Gram</strong>.<br />
2.5.2 Afstrømnings<strong>for</strong>hold<br />
Til at beskrive afstrømnings<strong>for</strong>holdene er der i indeværende projekt anvendt<br />
den station, der er beliggende opstrøms <strong>Gram</strong> slotssø ved Vrågård. Hydrome-<br />
tri-målestation ved Vrågård har et samlet oplandsareal på 276 km 2 . Det vur-<br />
deres at oplandet til <strong>Gram</strong> slotssø er ca. 30 km 2 større, og der er der<strong>for</strong> <strong>for</strong>e-<br />
taget en simpel korrektion af de målte værdier med en faktor 1,1.<br />
Vandløbsstationen ved Vrågård indeholder daglige data <strong>for</strong> perioden 1/1 1984<br />
til 30/9 2008, og følgende karakteristiske afstrømninger kan beregnes:<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 9
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
· Periodeminimum: 612 l/s<br />
· 1 % fraktil: 1.022 l/s<br />
· 50 % fraktil: 2.945 l/s<br />
· Periodegennemsnit: 3.921 l/s<br />
· 90 % fraktil: 8.184 l/s<br />
· 99 % fraktil: 13.114 l/s<br />
· Periodemaksimum: 18.825 l/s<br />
· Det er kun i 1996, at vandføringen har været lavere end 890 l/s.<br />
· Vandføring > 14.000 l/s <strong>for</strong>ekommer 39 dage i perioden, heraf 20 dage<br />
i 1988.<br />
· Vandføring > 14.000 l/s er primært <strong>for</strong>ekommet i perioden dec-feb.<br />
<strong>Projekt<strong>for</strong>slag</strong>ets beregninger af fremtidige vandstande, vandhastigheder og<br />
vandføringer er gennemført <strong>for</strong> hhv. periodemaksimum, periodeminimum,<br />
90% fraktil og 50 % fraktil af afstrømningen (Bilag 6).<br />
2.5.3 Sedimentanalyse<br />
I <strong>for</strong>bindelse med projekteringen af oprensningen af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> har firma-<br />
et Eurofins indsamlet og analyseret 6 sedimentprøver. Figur 2-5 viser place-<br />
ringen af de 6 sedimentprøver.<br />
Figur 2-5 Placering af sedimentprøver.<br />
Efter udtagelsen er de 6 prøver analyseret <strong>for</strong> tungmetaller (analyse JO002)<br />
samt <strong>for</strong> kviksølv (analyse 42072).<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 10
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Analyseresultatet præsenteres i Tabel 2-2 sammenlignet med grænseværdi-<br />
erne <strong>for</strong> jordkvalitetskriteriet, se /4/, og slambekendtgørelsen, se kap. 4 i<br />
/5/. Som det fremgår, er der ingen af prøveværdierne, der overskrider græn-<br />
seværdierne.<br />
Tabel 2-2 Analyseresultater<br />
Emne Prøveværdi<br />
Tørstof 59 % DS 204 mod.<br />
Enhed Metode Jordkvalitets-<br />
kriteriet<br />
Grænseværdi<br />
Slambekendt-<br />
gørelsen<br />
Bly (Pb) 12 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 40 40<br />
Cadmium (Cd) 0,43 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 0,5 0,5<br />
Chrom (Cr) 9,3 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 20 30<br />
Kobber (Cu) 6,3 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 500 40<br />
Kviksølv (Hg) 0,02 mg/kg ts. SM3112AASco. Vap 1 0,5<br />
Nikkel (Ni) 10 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 30 15<br />
Zink (Zn) 51 mg/kg ts. DS259/SM3120ICP 500 100<br />
2.6 Flora og fauna<br />
Generelt består området omkring <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> af en mosaik af blandet natur<br />
– dog overvejende våd natur. De våde områder er i høj grad opstået som føl-<br />
ge af opstemningen ved <strong>Gram</strong> Slot, som skaber slotssøen, og som samtidig<br />
hæver grundvandsstanden i området.<br />
2.6.1 Naturbeskyttelsesloven<br />
Store dele af slotsparken er beskyttet med udgangspunkt i Naturbeskyttel-<br />
seslovens §3. Foruden vandløb drejer det sig om naturtyperne sø og mose<br />
(Figur 2-6). Overgangen mellem sø og mose er meget glidende, og i takt<br />
med at møllesøen sander til, vil mosearealet øges på bekostning af søens<br />
vandspejl. I dag er søen mange steder under 0,5 meter, mens den i selve<br />
”strømrenden” har dybder på omkring 1 meter og visse steder op i nærheden<br />
af 2 meter.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 11
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Figur 2-6. Beskyttede naturtyper (NBL §3) i og omkring projektområdet.<br />
2.6.2 Biologisk <strong>for</strong>undersøgelse<br />
I <strong>for</strong>bindelse med projektet blev der d. 26.-27. juni 2010 gennemført en na-<br />
turregistrering i området, og på den baggrund blev der <strong>for</strong>etaget en biologisk<br />
<strong>for</strong>undersøgelse. Forundersøgelsen er vedlagt i Bilag 5. Naturregistreringen<br />
og vegetationsundersøgelsen af de §3-beskyttede naturtyper i området tog<br />
udgangspunkt i Danmarks Miljøundersøgelsers tekniske anvisninger til besig-<br />
tigelse af naturarealer /2/.<br />
Konklusionen på naturregistreringen er, at undersøgelsesområdet generelt<br />
kan inddeles i en vestlig del (vest <strong>for</strong> Slotsvej), der er præget af landbrug i<br />
omdrift eller anden menneskelig aktivitet, og en østlig del (øst <strong>for</strong> Slotsvej)<br />
der er uberørt og under kraftig tilgroning i rørskov og pil. Generelt er mose-<br />
arealernes naturtilstand vurderet som moderat-ringe, da artssammensætnin-<br />
gen og vegetationsstrukturen er tydeligt påvirket af eutrofiering, som følge af<br />
det næringsrige vand fra <strong>Gram</strong> Å. Vandhullerne har en udmærket naturvær-<br />
di, men de er truet af tilgroning. Det samme gør sig gældende <strong>for</strong> selve<br />
slotssøen.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 12
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
2.6.3 Fiskeundersøgelser<br />
ALECTIA A/S<br />
I 2000 udgav Sønderjyllands Amt en større fiskeundersøgelse omfattende de<br />
Sønderjyske vandløb /2/. Undersøgelsen dokumenterede, at der var få ørred-<br />
tomme stationer i <strong>Gram</strong> Å-systemet. Til gengæld var gennemsnitstætheden<br />
kun det halve af værdien <strong>for</strong> Sønderjyllands Amt. I samme undersøgelse blev<br />
der dokumenteret flg. arter i <strong>Gram</strong> Å: Laks, regnbueørred, stalling, ål, gedde,<br />
3-pigget hundestejle, elritse, grundling, strømskalle, skalle, knude og bæk-<br />
lampret.<br />
Området ved <strong>Gram</strong> Slot er meget atypisk i <strong>for</strong>hold til stort set resten af <strong>Gram</strong><br />
Å-systemet. Der er tale om stillestående eller langsomt flydende vand. Der<strong>for</strong><br />
vil det være ”søfiskene”, der dominerer her. Fx gedde, skalle og ål. Det er<br />
også sandsynligt at arter som rudskalle, brasen og aborre findes i søen, selv-<br />
om disse ikke er registreret ved fiskeundersøgelsen.<br />
Ved den biologiske <strong>for</strong>undersøgelse (Bilag 5) blev følgende fiskearter regi-<br />
streret: skalle, 3-pigget hundestejle, strømskalle, gedde, grundling og ørred.<br />
2.6.4 Fugleregistreringer<br />
På DOF-basen findes en lang række registreringer fra <strong>Gram</strong> Slot og slotspar-<br />
ken, hvilket indikerer, at der findes et rigt og varieret fugleliv i projektområ-<br />
det. I <strong>for</strong>bindelse med den biologiske <strong>for</strong>undersøgelse blev der ligeledes regi-<br />
streret en lang rækker fuglearter – eksempelvis isfugl og tårnfalk (samtlige<br />
arter fremgår af Bilag 5).<br />
2.6.5 Makroinvertebrater<br />
Der <strong>for</strong>eligger flere DVFI-registreringer både opstrøms og nedstrøms <strong>Gram</strong><br />
<strong>Slotssø</strong>. Der er dog ingen inden<strong>for</strong> projektområdet. Umiddelbart nedstrøms<br />
ved <strong>Gram</strong> Renseanlæg havde det tidligere amt to stationer hhv. én oven<strong>for</strong><br />
og en nedstrøms udløbet fra renseanlægget. Ved seneste registrering i 2007<br />
var faunaklasse 4 nedstrøms renseanlægget og 5 opstrøms dette. Cirka 1 km<br />
længere nedstrøms er der ved to registreringer i 2007 blevet registreret fau-<br />
naklasse 7. Opstrøms <strong>Gram</strong> er der <strong>for</strong>etager flere <strong>for</strong>skellige registreringer<br />
ved Nustrup og ved Kolding-/Tøndervej. Her svinger faunaklassen fra 5 til 7.<br />
Jf. vandplanen er der ved seneste undersøgelser registreret faunaklasse 5<br />
nedstrøms slotsøen og 6 opstrøms denne.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 13
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
2.6.6 Padder<br />
ALECTIA A/S<br />
Ved den biologiske <strong>for</strong>undersøgelse blev følgende padder registreret: Butsnu-<br />
det frø, lille vandsalamander og skrubtudse (Bilag 5).<br />
2.7 Mål og bindinger til opgaveløsningen<br />
Foruden de i afsnit 2.3 nævnte plan<strong>for</strong>hold er der en række bindinger og mål<br />
i projektet.<br />
Bindinger:<br />
Mål:<br />
· Der skal skabes fri faunapassage i <strong>Gram</strong> Å <strong>for</strong>bi <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>.<br />
· Den eksisterende vandspejlskote omkring slottet bevares af hensyn<br />
til funderingen af de eksisterende bygninger (ca. kote 19,9 m<br />
(DVR90).<br />
· Projektet må ikke <strong>for</strong>ringe <strong>for</strong>holdene <strong>for</strong> eventuelle bilag IV-arter.<br />
· Oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> må højest ske til kote 18,5 m (DNN) i<br />
henhold til Fredningsnævnet <strong>for</strong> Sydjyllands afgørelse af 18. april<br />
2011.<br />
· Flere bygninger og tekniske anlæg i området er fredet, fx slottet,<br />
dæmningen og broerne (afsnit 2.2), hvilket der tages højde <strong>for</strong> i pro-<br />
jekteringen.<br />
· Oprensningen af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> er underlagt nogle økonomiske ram-<br />
mer, hvilket sætter bindinger <strong>for</strong> størrelsen af det areal, der kan blive<br />
oprenset.<br />
· Området er udpeget som naturområde af national og international<br />
betydning.<br />
· Projektarealerne er udpeget som bevaringsværdigt kulturmiljø samt<br />
værdifuldt landskabsområde.<br />
· En række arbejder skal udføres med mulighed <strong>for</strong> arkæologisk over-<br />
vågning og undersøgelse.<br />
· Det lille omløbsstryg igennem haven bevares med en minimum vand-<br />
føring på ca. 100 l/s.<br />
· Hovedparten af vandet i <strong>Gram</strong> Å ledes udenom slotssøen.<br />
· Der ønskes god vandkvalitet i <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>.<br />
· Faunapassagen skal så vidt muligt indpasses med de overordnede vi-<br />
sioner <strong>for</strong> <strong>Gram</strong> Slot og <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 14
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
3 <strong>Projekt<strong>for</strong>slag</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Formålet med projektet er primært at skabe fri faunapassage <strong>for</strong>bi <strong>Gram</strong><br />
<strong>Slotssø</strong>. I den <strong>for</strong>bindelse er der særlig fokus på den truede snæbel og den<br />
oprindelige danske laks, men passagen skal også være brugbar <strong>for</strong> øvrige fi-<br />
skearter og anden fauna.<br />
Et andet <strong>for</strong>mål med projektet er at få oprenset slotssøen, der er ved at san-<br />
de/gro helt til. Dette vil sikre frit vandspejl og god udsigt til og fra slottet,<br />
som fredningsbestemmelserne <strong>for</strong>eskriver.<br />
Der har i <strong>for</strong>bindelse med projektet været arbejdet med <strong>for</strong>skellige scenarier.<br />
Det projekt<strong>for</strong>slag, der beskrives i indeværende rapport, er det, som vurde-<br />
res at skabe de bedste passage<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> snæbel m.m. samtidig med, at det<br />
tager størst mulig hensyn til de mange kulturhistoriske værdier i området.<br />
Projektet baserer sig på en løsning, hvor der sker passiv vandtilførsel til<br />
slotssøen i ca. 60 % af tiden, suppleret med en pumpeløsning, der dækker<br />
vandbehovet de resterende 40 % af tiden.<br />
Følgende projektløsninger er også blevet analyseret <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> den valgte løs-<br />
ning:<br />
· Passiv vandtilførsel 100 % af tiden. Denne løsning indebærer, at vand-<br />
løbsbunden ved projektstation 39 skal opbygges til kote 19,62 m, og<br />
et smalt indløb. Denne løsning er blevet <strong>for</strong>kastet af flere årsager: 1)<br />
Det ville skabe et <strong>for</strong> unaturligt vandløb. 2) Risiko <strong>for</strong> højere vand-<br />
stuvning end vandløbsregulativet <strong>for</strong>eskriver og 3) Vanskeligt og<br />
dermed dyrt bygværk ved indløbstærsklen.<br />
· Vandløbs-passage gennem frislusen. Denne løsning indebærer, at<br />
vandløb og sø skal holdes adskilt med en kraftig spuns på stræknin-<br />
gen lige opstrøms frislusen. Denne løsning er æstetisk uacceptabel.<br />
3.1 Projektafgrænsning og projektelementer<br />
Projektafgrænsningen er defineret som det område, der påvirkes af det plan-<br />
lagte projekt (Figur 3-1). En påvirkning kan både være af fysisk karakter,<br />
men også hydrologisk fx ved at jordens fugtighed eller vandgennemstrøm-<br />
ning ændres. På figuren ses projektafgrænsningen samt de planlagte projekt-<br />
tiltag. Det drejer sig om følgende:<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 15
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
· Nyt vandløbstracé nord om <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>.<br />
· Rørlægning af grøft vest <strong>for</strong> Slotsvej<br />
· Barriere mellem sø og vandløb til sikring af ønsket vandspejlskote i<br />
søen.<br />
· Pumpe til sikring af ønsket vandspejl i slotssøen i de perioder, hvor<br />
der ikke sker tilstrækkelig passiv vandtilførsel.<br />
· Dæmningsarbejder: Ny bro samt en mindre modifikation af dæmning<br />
(Slotssvej).<br />
· Afblænding af elværk.<br />
· Oprensning af den vestlige del af søen, samt et areal hvor sedimentet<br />
fra søen afvandes.<br />
· Passivt vandindtag til slotssøen ved det nye vandløbs-tracés start.<br />
· Terrænregulering vest <strong>for</strong> dæmning (Slotsvej).<br />
· Ledningsarbejder vest <strong>for</strong> Slotsvej<br />
Figur 3-1. Projektafgrænsning inkl. de projekterede tiltag.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 16
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
3.2 Nyt vandløbstracé<br />
ALECTIA A/S<br />
For at sikre en effektiv faunapassage igennem projektområdet etableres et<br />
nyt vandløbs<strong>for</strong>løb, der leder <strong>Gram</strong> å uden om <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> (Figur 3-1). For-<br />
løbet projekteres på nordsiden af slotssøen og bliver cirka 1.300 meter langt.<br />
På den første strækning følges åens oprindelige <strong>for</strong>løb. Herefter løber det<br />
mellem hovedgården og slotssøen, videre under Slotsvej (Figur 3-6), og ned<br />
over engen vest <strong>for</strong> vejen. Det nye <strong>for</strong>løb munder ud i det nuværende <strong>for</strong>løb<br />
cirka 175 meter nedstrøms slotssøen.<br />
I <strong>for</strong>hold til placeringen af det nye vandløbs<strong>for</strong>løb kan følgende bemærkes:<br />
· Det nye <strong>for</strong>løb har en længde på 920 m opstrøms dæmningen, og 380 m<br />
nedstrøms dæmningen.<br />
· Bundkoten ved det nye vandløbstracés start hæves fra kote 18,9 til ca.<br />
19,1 m (DVR90). Bundkoten umiddelbart nedstrøms det nye vandløbstracé<br />
er opmålt til 15,80 m DVR90 (<strong>Gram</strong> Å station 22.919). Dvs. et gennemsnit-<br />
ligt fald på 2,5 ‰. Koter fremgår endvidere af Bilag 6.<br />
Figur 3-2 og Figur 3-3 viser terræn<strong>for</strong>holdene på hhv. den opstrøms og nedstrøms<br />
del af det nye <strong>for</strong>løb. Det kan bemærkes, at terræn på den opstrøms del er relativt<br />
fladt. På den nedstrøms del er der et fald i terrænkoten på 1,8 m. over en stræk-<br />
ning på 380 m. (4,7 ‰). Desuden kan der observeres et markant fald i terræn på<br />
tværs af vejen, hvor broen etableres (ændring på ca. 1,7 m.). Disse <strong>for</strong>hold påvir-<br />
ker ud<strong>for</strong>mningen af det endelige vandløbs<strong>for</strong>løb, som beskrives i de efterfølgende<br />
afsnit.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 17
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Figur 3-2. Terrænkoter på den opstrøms del af det nye <strong>for</strong>løb<br />
Figur 3-3. Terrænkoter på den nedstrøms del af det nye <strong>for</strong>løb<br />
3.2.1 Indløb til nyt vandløbstracé<br />
ALECTIA A/S<br />
Indløbet til vandløbstracéet konstrueres så det sikrer passiv vandindstrøm-<br />
ning til søen i størst muligt tidsrum, uden det samtidig <strong>for</strong>ringer vandløbs-<br />
kvaliteten. Dette sikres ved at hæve vandløbsbunden fra kote 18,9 m til kote<br />
19,1 m (DVR90), der hvor det nye vandløbstracé starter (Figur 3-8). Bund-<br />
bredden konstrueres relativ smal (6 meter). Bredden øges gradvist til 12 me-<br />
ter i kote 20 m. Bredden øges gradvist til 25 meter i kote 20,1. Når vand-<br />
standen overstiger kote 20,1 m flyder vandløbet ind over et ca. 70 meter<br />
bredt moseområde/ellekrat, hvorfra det nedstrøms finder tilbage i vandløbet<br />
igen. Området med ellekrat er erosionsstabilt.<br />
Denne ud<strong>for</strong>mning sikrer, at vandløbet får et naturligt <strong>for</strong>løb <strong>for</strong>bi indløbet til<br />
søen, at der ikke sker øget opstuvning opstrøms projektområdet i <strong>for</strong>hold til i<br />
dag, og at der sker en kontinuerlig vandindstrømning i søen i ca. 60 % af ti-<br />
den.<br />
3.2.2 Bundbredde og brinkanlæg<br />
Det nye tracé graves med en bundbredde der varierer fra 9-11 meter og med<br />
<strong>for</strong>holdsvis flade brinkanlæg. Det nye tracé vil være bredest på de lige stræk<br />
med god plads. Den større bredde har til <strong>for</strong>mål at skabe lavere vanddybde og<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 18
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
dermed bedre gyde- og opvækstbetingelser <strong>for</strong> ørred og laks. Bundbredder<br />
fremgår af<br />
Tabel 3-1.<br />
Nedstrøms den nye bro (vest <strong>for</strong> Slotsvej) <strong>for</strong>højes brinkerne med op til ca.<br />
1,0 meter. Det omkringliggende terræn bygges tilsvarende op, så vandløbet<br />
falder naturligt ind i terrænet. Tracéet anlægges med <strong>for</strong>holdsvist flade<br />
brinkanlæg med en hældning på ca. 1:3, idet det varieres mellem 1:1,5 og 1:<br />
3,5. Nedstrøms broen og ned til udløbet projekteres områder med flade an-<br />
læg (cirka 1:10) på indersiderne af tracéet Formålet hermed er <strong>for</strong>uden det<br />
visuelle indtryk også at skabe nogle store, lavvandede partier, hvilket vil ska-<br />
be gode opvækstmuligheder <strong>for</strong> ørred og laks.<br />
På hovedparten af strækningen kommer vandspejlet til at ligge tæt på terræn<br />
ved 90%-fraktilen. Umiddelbart opstrøms Slotsvej kommer vandløbet dog til<br />
at ligge relativt dybt i terræn. Med det svage skråningsanlæg bliver vandløbet<br />
stadig synligt på hele strækningen.<br />
3.2.3 Fald<strong>for</strong>hold<br />
Det nye tracé projekteres med et gennemsnitligt fald på 2,5 ‰. Faldet på en-<br />
keltstrækninger fremgår af Figur 3-4,<br />
Tabel 3-1 og Bilag 6. Projektstationeringer fremgår af Figur 3-5. Ved projekt-<br />
start ned til projektstationering 421 er faldet kun 0,6 ‰, hvilket muliggør<br />
opretholdelse af en tilstrækkelig høj vandstand til at sikre, at der i ca. 60 %<br />
af tiden passivt løber tilstrækkeligt vand ind i søen. På denne strækning løber<br />
vandløbet i et tidligere tracé. Vandløbet fikseres ikke på denne strækning.<br />
Fra projektstationering 421 øges faldet til 3,1 ‰, og vandløbet fikseres med<br />
sten. Ved stationering 421 er bundbredden ca. 11 meter. På hele stræknin-<br />
gen fra station 421 ned til afslutningen af det nye tracé i station 1.341 opnås<br />
gode gyde<strong>for</strong>hold. Fra station 646 til station 941 (bro) reduceres bundbred-<br />
den gradvist ned til 9 meter. Derved opnås en gradvis stuvning af vandet ned<br />
mod broen, hvorved vandstanden øges, og vandløbet kommer tættere på<br />
terræn på en strækning, hvor bundkoten ligger væsentligt under terræn.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 19
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Figur 3-4 Overordnet fald på det nye <strong>for</strong>løb.<br />
Under broen øges bundbredden til 9-10 meter og faldet til 4,3 ‰. På stræk-<br />
ningen nedstrøms broen øges bundbredden til ca. 11 meter og faldet projek-<br />
teres til ca. 3,2 ‰ ned til station 1.152. På den resterende strækning ned til<br />
udløbet ved station 1.341 øges faldet til 3,8 ‰. Det relativt store fald på<br />
denne strækning kan dog, hvis det efterfølgende ønskes, udlignes over en<br />
længere strækning nedstrøms, idet faldet i det nuværende vandløbstracé er<br />
meget lille.<br />
Figur 3-5 Projektstationering i det fremtidige vandløbstracé.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 20
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Tabel 3-1 Fremtidige stationeringer, bundkoter, bundbredde og fald.<br />
Placering Projekt- Bundkote Bundbredde Strækning Fald<br />
stationering (m DVR 90) (m) (m) (%)<br />
Nyt projektstart 0<br />
18,90 Frit 39 -5,1<br />
Første nye tværsnit<br />
39 19,10 6 - frit 191 0,52<br />
230 19,00 Frit 191 0,52<br />
Overgang fra tidligere<br />
slyng til nyt gravet tracé<br />
Indløb bro<br />
Udløb bro<br />
Udløb nyt <strong>for</strong>løb<br />
I alt<br />
3.2.4 Bundmateriale<br />
421 18,90 11 225 3,2<br />
646 18,19 10 183 3,2<br />
829 17,60 9 112 3,1<br />
941 17,25 10 21 4,3<br />
962 17,16 11 190 3,2<br />
1.152 16,55 10 189 3,8<br />
1.341 15,83 10<br />
1.302 2,5<br />
Det nye <strong>for</strong>løb vil blive <strong>for</strong>et med sten og grus på strækningen nedstrøms<br />
projektstationering 421. På strækningen gennem og nedstrøms broen, hvor<br />
vandløbet falder med 4,3 ‰ anvendes en stenblanding med større diameter<br />
end på resten af <strong>for</strong>løbet. Dette skyldes, at vandets energi er større her, og<br />
de større sten vil dermed skabe et mere erosionsstabilt profil omkring dæm-<br />
ningen/broen. På denne strækning anvendes sten i følgende størrelser:<br />
· 10 % 33-64 mm<br />
· 30 % 64-100 mm<br />
· 40 % 100-200 mm<br />
· 20 % 200-350 mm<br />
Stryget bygges primært op af de to mellemste størrelsesfraktioner, som pla-<br />
ceres i et 35 cm tykt lag. Der efterfyldes med sten i det mindste spektrum.<br />
De store sten > 200 mm anvendes til at skabe strømlæ op igennem <strong>for</strong>løbet,<br />
hvorved snæblen og andre svage svømmere får mulighed <strong>for</strong> at hvile under<br />
passagen. Derudover bruges en del af de store sten til at brinksikre opstrøms<br />
broen, da det er vigtigt at brinkerne her kan styre strømmen - også ved eks-<br />
tremhændelser.<br />
På strækningerne med de bedste gyde<strong>for</strong>hold vil der blive anvendt bundsub-<br />
strat i et størrelsesspektrum, der muliggør gydning <strong>for</strong> laks og havørred. Til<br />
gydebankerne anvendes et 35 cm tykt lag af nøddesten (16-32 mm) og sin-<br />
gels (32-64 mm). Disse blandes i <strong>for</strong>holdet 66/33. Denne blanding suppleres<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 21
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
med skjulesten (100-200 mm), gerne i et omfang på cirka 1-2 sten pr. m 2<br />
vandløbsbund. Disse har til <strong>for</strong>mål at udgøre skjul/standpladser <strong>for</strong> ungfiske-<br />
ne, hvilket har vist sig at give en betydeligt bedre produktion på gydebanker-<br />
ne. Desuden udlægges enkelte store sten, med jævne mellemrum op igen-<br />
nem gydebankerne – cirka én sten pr. 50 m 2 vandløbsbund. Disse vil danne<br />
strømlæ, og kan dermed fungere som hvilepladser <strong>for</strong> snæbel, når disse pas-<br />
serer op igennem den <strong>for</strong>holdsvis stærke strøm.<br />
Derudover anvendes sten til brinksikring. Dette drejer sig - <strong>for</strong>uden ved bro-<br />
en - om de to skarpe sving fra broen nedstrøms til tracéet munder ud i det<br />
eksisterende <strong>for</strong>løb. Endvidere skal der brinksikres i svinget ved station 421.<br />
I Tabel 3-2 ses et overslag over det samlede sten<strong>for</strong>brug, som samlet lyder<br />
på 3.750 m 3 stenmateriale. Fordelt på i alt cirka 920 meter.<br />
Tabel 3-2 Overslag over <strong>for</strong>brug af sten og grus<br />
Type Størrelse, mm Volumen, m 3<br />
Nøddesten 16-32 2200<br />
Singels 32-64 1100<br />
Paksten/skjulesten 100-200 400<br />
Store sten 200-350 50<br />
Det nye <strong>for</strong>løb etableres ”tørt” dvs. at vandet <strong>for</strong>tsat ledes igennem slotssøen<br />
indtil det nye <strong>for</strong>løb er færdigt. Herefter ledes vandet igennem det nye <strong>for</strong>løb.<br />
Efter etableringen af det nye <strong>for</strong>løb, bliver der sået en græsblanding på de<br />
bare arealer. Dette sikrer mod udvaskning af jord til vandløbet samtidig med,<br />
at det nye <strong>for</strong>løb hurtigere kommer til at virke som en naturlig del af områ-<br />
det.<br />
3.2.5 Dæmningsbassinet<br />
Nedstrøms frislusen er der i dag en større udposning på vandløbet. Dette<br />
bassin bibeholdes, og der vil også fremover ske kontinuerlig vandtilførsel her-<br />
til via drængrøften vest <strong>for</strong> dæmningen. Dette dræn er i dag rørlagt indtil det<br />
krydser Slotsvej, der hvor broen projekteres, hvorefter det løber i en åben<br />
grøft mod syd til dæmningsbassinet. Fremover bliver drænet rørlagt hele ve-<br />
jen under åen ned til dæmningsbassinet. For at undgå stuvning og overtryk i<br />
drænrøret ved høje vandføringer og høj vandstand i dæmningsbassinet, etab-<br />
leres en overløbsmulighed umiddelbart nord <strong>for</strong> åen med afløb hertil.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 22
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
I fremtiden vil der kun i sjældne tilfælde føres vand via frislusen til dæm-<br />
ningsbassinet (ekstrem høj vandføring i <strong>Gram</strong> Å).<br />
3.3 Etablering af bro (vandløbsunderføring)<br />
I <strong>for</strong>bindelse med etableringen af det nye vandløbs<strong>for</strong>løb, er der behov <strong>for</strong> at<br />
lede vandløbet under Slotsvej, og dermed skal der etableres en bro (vand-<br />
løbsunderføring). Broens <strong>for</strong>ventede placering fremgår af Figur 3-6. Koten på<br />
vejbanen på den pågældende lokalitet er 21,0, mens den ved foden af dæm-<br />
ningen cirka ligger på 18,3 og 20 på hhv. vest og østsiden. Underføringen an-<br />
lægges så det har en hældning på ca. 4,5 promille.<br />
Figur 3-6. På kortet ses den <strong>for</strong>ventede placering af den nye bro samt den nuværende<br />
drængrøft vest <strong>for</strong> Slotsvej.<br />
Broen udføres som stålrørstunnel type Supercore BoxCulvert eller tilsvarende<br />
lavtbygget tunnelrør (Figur 3-7). Tunnelelementet er ud<strong>for</strong>met som et ovalt<br />
korrugeret stålrør med bredden 9-10 m og højden 2,1 – 2,5 m. Oven på røret<br />
lægges omkring 1,5 meter jord/sand-materiale.<br />
Den fremtidige bundkote ved indløb til stålrørstunnellen bliver 17,25 m. Stål-<br />
rørstunnellen anlægges, så det i fremtiden vil være muligt at sænke bundko-<br />
ten ved indløbet til 16,90 m, i tilfælde af at der ønskes lavere bundkoter i<br />
vandløbstracéet. Bunden opbygges, så den er <strong>for</strong>beredt til en evt. fremtidig<br />
sænkning af bundkoten.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 23
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
I <strong>for</strong>bindelse med etableringen af broen udgraves der ca. til kote 16,45 på<br />
fladearealet i et omfang svarende til 30 m x 11 m med anlæg 1:1,5 op til ek-<br />
sisterende terræn <strong>for</strong> anbringelse af tunnelelementet. For anbringelse af tun-<br />
nelelement afgraves dermed ca. 1.100 m³ jord, hvoraf en del kan genanven-<br />
des som opfyld. Det resterende jord anvendes til opfyldning af kanalen vest<br />
<strong>for</strong> dæmningen. Netto-fjernelse af materialer er ca. 575 m 3 .<br />
Figur 3-7. To eksempler på broer af tunnelrør-typen, som er blevet anvendt ved naturgenop-<br />
retningsprojekter (Kilde: GG Construction).<br />
Broen etableres ”tørt” dvs. at <strong>Gram</strong> Å <strong>for</strong>tsat ledes igennem slotssøen, indtil<br />
det nye <strong>for</strong>løb og broen er færdig etableret. Efter etableringen sås en græs-<br />
blanding på de bare jordflader, således at de hurtigst muligt falder ind i om-<br />
givelserne.<br />
I Bilag 4 <strong>for</strong>eligger en principskitse med længde- og tværsnit af tunnelele-<br />
ment inklusiv afgravnings- og kote<strong>for</strong>hold.<br />
Etableringen af broen kræver en spærring af Slotssvej igennem længere tid,<br />
og der vil der<strong>for</strong> være behov <strong>for</strong> at omdirigere trafikken.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med etableringen af broen etableres en odderpassage i begge<br />
sider af broen. Disse laves som brædde-passager med en rampe i hver ende<br />
- i samme stil som det højre foto på Figur 3-7.<br />
Der skal skaffes vejadgang til arealet vest <strong>for</strong> Slotsvej, syd <strong>for</strong> det projekte-<br />
rede vandløb. Der etableres en nedkørsel fra Slotsvej <strong>for</strong> mindre maskiner.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 24
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
3.3.1 Tilladelse til etablering af vejbro<br />
ALECTIA A/S<br />
Der er hos Kulturstyrelsen søgt om tilladelse efter museumsloven til gen-<br />
nembrydning af dæmning ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong>, fredningsnr. 3707.55.<br />
D. 11. april 2013 har Museum Sønderjylland sendt en udtalelse til projektet.<br />
Den 16. februar 2011 har Kulturstyrelsen givet tilladelse til etablering af en<br />
faunapassage i <strong>for</strong>m af en tunnelbro. Tilladelsen er givet på følgende vilkår:<br />
- Dæmningens sider retableres med samme anlæg og i samme <strong>for</strong>m som<br />
de tilstødende dele af dæmningen. Dæmningens overside med vejbane<br />
holdes i samme kote som den nuværende.<br />
- Omkring ind- og udløb i broen fremmes en slørende bevoksning.<br />
- I <strong>for</strong>bindelse med etableringen udføres arkæologisk undersøgelse med<br />
henblik på at sikre eventuelt bevaret tømmer og oplysninger i øvrigt<br />
om konstruktionen. Det skal være muligt at udføre den arkæologiske<br />
undersøgelse som en selvstændig del af processen <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> anbringel-<br />
se af tunnelelementet – ikke kun som en overvågning af anlægsarbej-<br />
det. Den nærmere tilrettelæggelse af processen aftales med Museum<br />
Sønderjylland, som skal kontaktes i god tid før igangsættelse.<br />
- Omkostningerne til den arkæologiske undersøgelse afholdes af bygher-<br />
re efter et overslag, der på <strong>for</strong>hånd skal godkendes af Kulturstyrelsen.<br />
Afgørelse er truffet i henhold til museumslovens § 29 j, stk. 1, jf. § 29 e, stk.<br />
1.<br />
3.4 Vandindtag til <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Der projekteres med et passivt vandindtag til slotssøen (Figur 3-1 og Figur<br />
3-8), således at den ønskede vandstand i søen (ca. kote 19,9 m) og vandfø-<br />
ring i omløbetsstryget kan bibeholdes. Samtidig sikrer man hermed også at<br />
nogle af deltaets kanaler kan bibeholdes, og dermed også åens nuværende<br />
slyngninger, sådan som fredningskendelsen <strong>for</strong>eskriver. Det passive vandind-<br />
tag kan opretholde den ønskede vandstand i søen i ca. 60 % af tiden. Resten<br />
af tiden sikres den ønskede vandstand i søen med en pumpe.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 25
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
<strong>Slotssø</strong>en vil blive adskilt fra det fremtidige vandløbs<strong>for</strong>løb med en dæmning<br />
i den østlige del (Figur 3-8). Det passive rektangulære indløb etableres gen-<br />
nem dæmningen. Formen af indløbet bliver ca. 0,3 meter højt og 1,5 meter<br />
bredt. Overkanten af dæmningen etableres i ca. kote 20,7 m.<br />
Afløb fra søen sker gennem omløbsstryget vest <strong>for</strong> dæmningen. Ved eks-<br />
tremhændelser kan der ske oversvømmelse fra vandløbet til søen af en min-<br />
dre del af vandstrømmen. I denne situationer afledes vandet fra søen endvi-<br />
dere via frislusen ned til dæmningsbassinet. I gennemsnit vil dette ske ca.<br />
hvert 25. år.<br />
Indløbet til søen er placeret og ud<strong>for</strong>met således, at hovedstrømmen altid vil<br />
ske i vandløbet. Vandindstrømningen til søen sker passivt, udelukkende sty-<br />
ret af niveau<strong>for</strong>skelle på indersiden af et blødt vandløbssving. Dette gøres <strong>for</strong><br />
at mindske risikoen <strong>for</strong>, at der havner smolt og snæbellarver i søen. Smolt og<br />
i særdeleshed snæbellarver følger hovedstrømmen.<br />
Der etableres en pumpe på nordsiden af det nye vandløbstracé ved station<br />
421. Pumpen placeret i en aflang lukket pumpebrønd i kanten af vandløbet.<br />
Pumpekapaciteten skal være ca. 100 l/s, svarende til vandmængden der lø-<br />
ber gennem omløbsstryget. Det <strong>for</strong>ventede strøm<strong>for</strong>brug til drift af pumper i<br />
40 % af tiden er beregnet til ca. 5.700 kWh pr. år.<br />
Med det projekterede indløb til sø og nyt vandløbstracé vil den fremtidige<br />
vandgennemstrømning i søen udgøre 3 – 16 % af vandføringen (Tabel 3-3).<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 26
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Figur 3-8: Projektlelementer i den østlige del af projektområdet.<br />
Tabel 3-3: Fordeling af vandføringen mellem vandløb og sø ved <strong>for</strong>skellige vandføringer. Ved<br />
vandføringer under ca. 2.400 l/s pumpes vand over i søen (100 l/s).<br />
Vandføring (l/s)<br />
ALECTIA A/S<br />
I alt<br />
(l/s)<br />
Sø<br />
(l/s)<br />
Vandløb<br />
(l/s)<br />
Andel i<br />
søen<br />
Opholdstid<br />
(dage)<br />
Periodeminimum (1984-2008): 612 100 512 16% 5,8<br />
50 % fraktil: 2.945 100 2.845 3% 5,8<br />
5.000 l/s 5.000 205 4.795 4% 2,8<br />
90 % fraktil: 8.184 407 7.777 5% 1,4<br />
Periodemaksimum (1984-2008): 18.825 889 17.936 5% 0,7<br />
21.000 l/s 21.000 1.547 19.453 7% 0,4<br />
3.5 Barriere mellem sø og vandløb til sikring af vandspejlskote i søen<br />
På strækningen mellem vandløbsstation 21.630 og projektstationering 421<br />
står det fremtidige vandløbstracé og <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> enkelte steder i direkte<br />
hydraulisk kontakt med hinanden. For at bibeholde den ønskede vandstand i<br />
søen, og <strong>for</strong> at undgå at der ved høje vandføringer strømmer vand fra vand-<br />
løbet ind i søen, er det der<strong>for</strong> nødvendigt at etablere en barriere mellem<br />
vandløbet og søen. Vandløbstracéet bliver ikke sikret med sten og grus på<br />
denne strækning, da der ikke er fast bund. Vandløbet får dermed mulighed<br />
<strong>for</strong> at ”arbejde” på sydsiden på denne strækning.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 27
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Der etableres en vold mellem sø og vandløb på en 280 meter strækning<br />
(Figur 3-8). Overkanten skal være i ca. kote 20,4 – 20,5, hvilket vil sige ca.<br />
30 cm over den nuværende terrænkote. Volden bliver ca. 2 meter bred og<br />
ud<strong>for</strong>mes af jord- grus- og sten-materialer. Etablering af volden sker uden<br />
afgravning af eksisterende materiale.<br />
På sydsiden af indløbet til søen etableres en dæmning mellem vandløb og sø<br />
over en ca. 100 meter strækning. Indløbet til søen indbygges i dæmningen.<br />
Dæmningen opbygges af jord, grus og sten. Dæmningen har overkant i kote<br />
ca. 20,7 m, hvilket er 0,6 – 0,1 m over den nuværende terrænkote.<br />
3.6 Oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Området der projekteres oprenset fremgår af (Figur 3-1), og udgør ca. 3,0<br />
ha. Heraf udgør arealer uden frit vandspejl ca. 1,6 ha. På en stor del af disse<br />
arealer skal der ske rydning af trævegetation <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> sedimentfjernelse.<br />
<strong>Slotssø</strong>en blev senest oprenset i 1991. I den <strong>for</strong>bindelse blev der udarbejdet<br />
et skitseprojekt, beskrivende den projekterede oprensning (Figur 3-9). Der<br />
renses ikke op vest <strong>for</strong> slottet.<br />
Figur 3-9. Den projekterede oprensning i skitseprojektet fra 1991<br />
(Kilde: Hedeselskabet).<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 28
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
3.6.1 Sedimentmængde<br />
ALECTIA A/S<br />
Den tidligere oprensning blev ifølge skitseprojektet <strong>for</strong>etaget til kote 18,0 m<br />
(DNN), hvilket vil sige cirka 2 meter under laveste flodmål. Af Tabel 3-4<br />
fremgår kote på oprensningsdybde og stemmekoter i systemerne DNN og<br />
DVR90.<br />
Fredningsnævnet har givet tilladelse til oprensning til kote 18,5 m (DNN)<br />
(hvilket svarer til 18,38 m (DVR90)). Dog ikke dybere end ved seneste op-<br />
rensning. For at sikre, at der ikke oprenses dybere end ved seneste oprens-<br />
ning er der i 2011 <strong>for</strong>etaget en undersøgelse af sedimentdybden, hvilket er<br />
beskrevet i Bilag 7. Undersøgelsen havde til <strong>for</strong>mål at klarlægge om den se-<br />
neste oprensning blev gennemført i det omfang og til den dybde, som skitse-<br />
projektet beskrev, samt at få beskrevet eventuelle afvigelser. Undersøgelsen<br />
har vist, at der enkelte steder ikke er blevet oprenset helt ned til kote 18,38<br />
m (DVR90) under seneste oprensning i 1991. Der<strong>for</strong> gennemføres oprensnin-<br />
gen kun ned til kote 18,5 m (DVR90).<br />
Omkring Slottet fjernes der ikke sediment i en afstand af 5 meter fra brink<br />
<strong>for</strong> yderligere at sikre, at der ikke <strong>for</strong>ekommer skader på slottets fundament.<br />
Området nærmest dæmningen mod vest og nærmest søens nordlige brink<br />
anbefales ikke oprenset. Dette vil medvirke til at minimere lækage fra søen<br />
gennem dæmningen og til det nye vandløb nord <strong>for</strong> søen.<br />
Det <strong>for</strong>ventes at der skal oprenses ca. 40.000 m 3 . Dog kan budgettet være<br />
begrænsende <strong>for</strong> oprensningens omfang.<br />
Tabel 3-4: Koter (DNN og DVR90) på stemmekoter og oprensningsdybde.<br />
Emne Kote (m)<br />
DNN<br />
Kote (m)<br />
DVR90<br />
Stemmekote 15/5 – 1/10 (vandløbsregulativ) 19,99 19,87<br />
Stemmekote 1/10 – 15/5 (vandløbsregulativ) 20,29 20,17<br />
Oprensningsdybde skitseret i 1985, og udført i 1991 18,00 17,88<br />
Tilladt maksimal oprensningsdybde i nærværende projekt 18,50 18,38<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 29
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
3.6.2 Metode til oprensning af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Sedimentfjernelsen gennemføres via opgravning og oppumpning. Den projek-<br />
terede metode baserer sig på en gravemaskine på en pram til opgravning af<br />
ca. den øverste meter inkl. vegetation. Det nederste lag fjernes ved op-<br />
pumpning ved brug af en såkaldt Cutter Suger som vist i nedenstående figur.<br />
Kilde: www.tkstraarup.dk<br />
Der er kort <strong>for</strong>talt tale om et motordrevet fartøj med et rør til opsugning af<br />
sediment. For enden af røret sidder cutteren, der er et roterende hoved som<br />
hvirvler op i sedimentet, og som findeler materialet. Fra fartøjet er der en<br />
rørledning, som leder sedimentet op i det dertil oprettede sedimentafvan-<br />
dingsbassin (ca. 1-2 ha) umiddelbart øst <strong>for</strong> den lille skov ved Avlsgården.<br />
En af metodens store styrker er, at den kan arbejde meget præcis. Sugerøret<br />
styres via wirer, og kan justeres helt nøjagtigt til en ønsket kote. Oprensnin-<br />
gen vil der<strong>for</strong> kunne <strong>for</strong>etages med ganske få centimeters nøjagtighed og<br />
dermed uden risiko <strong>for</strong>, at oprensningen visse steder bliver dybere end øn-<br />
sket.<br />
Er der områder som kræver ekstra stor <strong>for</strong>sigtighed kan cutterhovedet af-<br />
monteres, og bunden kan fjernes i ganske tynde lag. Dette vurderes dog ikke<br />
som aktuelt, da oprensningen maksimalt vil blive <strong>for</strong>etaget i samme omfang<br />
som den tidligere oprensning inkl. en sikkerhedsmargin på 10 cm.<br />
Under oppumpningen sikrer sluserne, at vandstanden <strong>for</strong>bliver stabil, således<br />
at slottets fundament ikke udsættes <strong>for</strong> eventuelle negative påvirkninger som<br />
følge af en sænkning af vandstanden.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 30
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Oprensningen <strong>for</strong>ventes at vare cirka 3 måneder, og det anbefales, at den<br />
projekteres gennemført i sommerhalvåret, da is og frost kan besværliggøre<br />
processen. Træer og buske ryddes, og rødder fjernes ved opgravning.<br />
Figur 3-10. <strong>Slotssø</strong>en set i vestlig retning fra landevejen. Som det fremgår, er den<br />
meget lavvandet og ved at gro til i tagrør, pil, m.m.<br />
3.6.3 Sedimentafvanding<br />
Det opgravede sediment anvendes til opbygning af et afvandingsbassin. Det<br />
oppumpede sediment føres til bassinet, hvor det afvandes. Lodsejer har op-<br />
lyst, at der stilles et areal på ca. 3 ha. til rådighed til afvanding af sediment.<br />
Heraf anvendes 1-2 ha til afvanding. Figur 3-1.<br />
Afvandingsbassinet opbygges med en jordvold omkring med en højde over<br />
terræn på ca. 1,0 meter. Terrænet er svagt skrånende i retning mod vandlø-<br />
bet. I den lave del af bassinet anbringes drænrør til bortledning af vand tilba-<br />
ge til <strong>Slotssø</strong>en.<br />
3.7 Terrænregulering og jordbalance<br />
Der skal ske følgende større jordflytninger i <strong>for</strong>bindelse med projekt<strong>for</strong>slaget:<br />
· Udgravning til nyt vandløbstracé: 31.000 m 3<br />
· Udgravning til vandløbsunderføring i dæmning: 575 m 3 (nettofjernelse)<br />
· Opfyldning af grøft vest <strong>for</strong> dæmning: 250 m 3<br />
· Forhøjelse af brinker langs nyt tracé vest <strong>for</strong> Slotsvej: 1.000 m 3<br />
· Etablering af sydlig barriere mellem sø og vandløb: 150 m 3<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 31
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
I alt skal der udgraves ca. 31.500 m 3 jord til det nye <strong>for</strong>løb, og der skal tilfø-<br />
re ca. 1.400 m 3 jord. Det giver en samlet nettofjernelse af jord på ca. 30.000<br />
m 3 . Denne overskuds jordmængde indbygges delvist i terrænet vest <strong>for</strong><br />
Slotsvej. Overskudsjordmængden på ca. 15.000 kan ikke genanvendes in-<br />
den<strong>for</strong> projektområdet.<br />
3.8 Elværk og frisluse<br />
Elværket i den vestlige ende af slotssøen bliver ikke tilført vand fremover.<br />
Fremover vil det vand der ledes igennem slotssøen primært løbe ud via det<br />
lille omløbsstryg (Figur 3-11). Ved ekstremt høje vandføringer ledes oversky-<br />
dende vand gennem frislusen.<br />
Det sikres, at der ikke kan ske vandgennemstrømning gennem elværket. Det<br />
samme gælder frislusen, hvor der kun skal kunne ske vandgennemstrømning<br />
ved ekstreme vandføringer.<br />
Det sikres ligeledes, at afstrømning gennem omløbsstryget sker kontrolleret,<br />
så den ikke afdræner søen længere ned end til kote 19,9 m (DVR90).<br />
Figur 3-11 Elværket i den vestlige del af slotssøen. I <strong>for</strong>grunden ses indtaget til det<br />
lille omløbstryg/fisketrappe.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 32
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
4 Konsekvensvurdering<br />
4.1 Vandløbsmodel<br />
ALECTIA A/S<br />
Der er opstillet en MIKE 11 model dækkende strækningen fra station 21.638<br />
til station 23.045. Dvs. fra opstrøms fredningsgrænsen til nedstrøms projekt-<br />
området. Vandløbsmodellen er opstillet <strong>for</strong> de nuværende <strong>for</strong>hold, og vand-<br />
løbsopmålingen fra 2000 er benyttet til beskrivelse af vandløbstværsnit.<br />
Det er valgt at benytte vandløbsstationen ved Vrågård til beskrivelse af de<br />
afstrømningsmæssige <strong>for</strong>hold (se 2.5.2). I <strong>for</strong>hold til konsekvensvurderingen<br />
er der regnet på følgende <strong>for</strong>hold:<br />
· Periodeminimum: 612 l/s<br />
· 50 % fraktil: 2.945 l/s<br />
· 5.000 l/s<br />
· 90 % fraktil: 8.184 l/s<br />
· Periodemaksimum: 18.825 l/s<br />
· Ekstrem vandføring: 21.000 l/s<br />
Den opstillede vandløbsmodel er benyttet til at beregne de fremtidige vands-<br />
tands og afstrømnings <strong>for</strong>hold. Vandløbsmodellen er opstillet, så den beskri-<br />
ver et vandløbs<strong>for</strong>løb som beskrevet i afsnit 3.2. Figur 3-5 viser den fremtidi-<br />
ge stationering i projektområdet. I konsekvensvurderingen er det denne sta-<br />
tionering der henvises til.<br />
Tabel 3-1 viser de fremtidige bundkoter på strækningen (i DVR90), og et<br />
gennemsnitligt fald på de enkelte strækninger.<br />
4.2 Vandstande og vandføring<br />
4.2.1 Vandstand og -hastighed i nyt vandløbstracé<br />
Tabel 4-1 viser de beregnede fremtidige afstrømnings og vandstands<strong>for</strong>hold i pro-<br />
jektområdet.<br />
Bilag 3 viser længdeprofil gennem projektområdet. I Af Bilag 2 fremgår tværprofi-<br />
lerne <strong>for</strong> det projekterede <strong>for</strong>løb.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 33
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Tabel 4-1 Fremtidige vandstands<strong>for</strong>hold angivet i meter (DVR90).<br />
Placering Stationering Periodemin. 50 % fraktil 5.000 l/s 90 % fraktil Periodemaks. 21.000 l/s<br />
Nyt projektstart - 19,55 20,05 20,17 20,29 20,72 20,79<br />
Første nye tværsnit 39 19,52 20,00 20,15 20,27 20,71 20,78<br />
230 19,40 19,83 20,04 20,18 20,66 20,73<br />
Overgang fra tidligere<br />
slyng til nyt gravet<br />
tracé 421 19,15 19,47 19,65 19,89 20,47 20,54<br />
646 18,49 18,88 19,09 19,35 19,95 20,02<br />
829 17,96 18,28 18,53 18,77 19,28 19,34<br />
Indløb bro 941 17,42 17,70 17,88 18,11 18,68 18,76<br />
Udløb bro 962 17,38 17,69 17,87 18,10 18,66 18,73<br />
1.152 16,81 17,12 17,32 17,56 18,14 18,21<br />
Udløb nyt <strong>for</strong>løb 1.341 16,09 16,47 16,66 16,88 17,44 17,51<br />
Tabel 4-2 viser de beregnede vandhastigheder i projektområdet, <strong>for</strong> hhv. en<br />
situation med en afstrømning svarende til periodemaksimum og en afstrøm-<br />
ning svarende til 50 % fraktilen<br />
Tabel 4-2 Fremtidige beregnede vandhastigheder i projektområdet angivet i m/s.<br />
Placering Stationering Periodemin. 50 % fraktil 5.000 l/s 90 % fraktil Periodemaks. 21.000 l/s<br />
Nyt projektstart - 0,09 0,236 0,278 0,277 0,261 0,266<br />
Første nye tværsnit 39 0,248 0,398 0,233 0,235 0,233 0,232<br />
230 0,148 0,323 0,353 0,330 0,317 0,317<br />
Overgang fra tidligere<br />
slyng til nyt gravet<br />
tracé 421 0,237 0,429 0,516 0,608 0,794 0,816<br />
646 0,236 0,419 0,506 0,609 0,872 0,904<br />
829 0,283 0,524 0,576 0,682 0,981 1,017<br />
Indløb bro 941 0,397 0,643 0,722 0,809 0,991 1,012<br />
Udløb bro 962 0,230 0,412 0,490 0,575 0,762 0,785<br />
1.152 0,244 0,437 0,516 0,610 0,838 0,866<br />
Udløb nyt <strong>for</strong>løb 1.341 0,277 0,408 0,507 0,626 0,892 0,922<br />
4.2.2 Vandstand i slotssøen<br />
Vandstanden i slotssøen skal konstant opretholdes i ca. kote 19,90 m<br />
(DVR90). Stryget gennem haven vest <strong>for</strong> Slotsvej ønskes tilført ca. 100 l/s.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 34
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Den højeste <strong>for</strong>dampning fra søen vil i varme perioder nå op på ca. 7<br />
mm/dag. Baseret på et sø-areal på 4,5 ha inkl. tilgroede områder svarer det<br />
til ca. 4 l/s.<br />
Søen tilføres endvidere vand fra mindre tilløb fra sydsiden. Disse vurderes<br />
sammenlagt at bidrage med 5 - 10 l/s i tørre perioder.<br />
Der <strong>for</strong>ventes at være en vis diffus grundvandstilstrømning til søen fra sydsi-<br />
den. Denne kan dog kun vanskeligt kvantificeres.<br />
Der <strong>for</strong>ventes at være en vis diffus matrix-afstrømning fra søen til det nye<br />
vandløb nord <strong>for</strong> søen samt gennem og underdæmningen. Denne kan ligele-<br />
des være vanskelig at kvantificere.<br />
Der etableres et vandindtag til søen, som i ca. 60 % af tiden sikrer passiv<br />
vandtilførsel på minimum 100 l/s. I den resterende tid sikrer en pumpestati-<br />
on vandtilførsel på ca. 100 l/s.<br />
Sammenlagt vurderes det, at projekt<strong>for</strong>slaget sikrer, at der ved alle vandfø-<br />
ringssituationer vil kunne opretholdes et vandspejl i slotssøen i kote 19,9 m<br />
(DVR 90). Såfremt der opstår kritisk lavt vandspejl i søen, kan der ske føl-<br />
gende justeringer: 1) Indløbskoten til søen kan sænkes. 2) Afløbet fra søen<br />
kan neddrosles.<br />
4.2.3 Vandstandspåvirkning opstrøms projektområdet<br />
<strong>Projekt<strong>for</strong>slag</strong>et medfører, at vandstanden opstrøms <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> (st.<br />
21.638) vil falde lidt i <strong>for</strong>hold til i dag. Ved 50 %-fraktilen vil vandspejlet væ-<br />
re ca. 0,2 meter lavere end i dag. Ved periodeminimum <strong>for</strong>ventes vandspejlet<br />
ca. 0,5 meter lavere end i dag. Ved 90% fraktilen vil vandspejlet ligge tæt på<br />
det nuværende niveau, hvilket vil sige ca. kote 20,30 m.<br />
Af Tabel 4-3 fremgår regulativkravet ved Vrå Bro (4,7 km opstrøms Elvær-<br />
ket) og ved Elværket ved en vandføring på 8.000 l/s i en vintersituation<br />
(90% fraktil). Ved <strong>for</strong>holdstal-beregning betyder det, at vandstanden ved<br />
station 21.638 ikke må overstige ca. 20,6 meter. Den fremtidige vandspejl-<br />
skote umiddelbart opstrøms projektområdet <strong>for</strong>ventes der<strong>for</strong> klart at over-<br />
holde regulativ-kravet.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 35
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
Tabel 4-3: Regulativkrav til vandstanden ved en vandføring på 8.000 l/s (vinter) (m<br />
DVR90).<br />
ALECTIA A/S<br />
Station Vandspejlskote<br />
m (DVR90)<br />
Vrå Bro (regulativ-krav) (kravkurve) 18.082 21,93<br />
Opstemning (regulativ-krav) 22.785 20,17<br />
Difference (m) 4.703 1,76<br />
Projektstart (regulativ-krav)<br />
(Forholdstal-beregnet)<br />
4.3 Vand- og vandløbskvalitet<br />
4.3.1 Vandløbskvalitet<br />
21.638 20,60<br />
Projektet vil medføre en betydelig <strong>for</strong>øgelse af vandløbskvaliteten på stræk-<br />
ningen, der gennemløber projektområdet. Fra at være et langsomt flydende<br />
vandløb/sø med mudderbund, algeopblomstring og høje sommer temperatu-<br />
rer, bliver der skabt et vandløb med sten-/grusbund og masser af fart på<br />
vandet. Herved skabes iltrigt vand og velegnet bundsubstrat til en lang ræk-<br />
ke værdifulde smådyr - de såkaldte rentvandsarter. Vandløbets fysiske in-<br />
deks vil med andre ord stige betydeligt. Der vil <strong>for</strong>ekomme stryg, sving og<br />
masser af variation.<br />
4.3.2 <strong>Slotssø</strong>en<br />
Vandet i slotssøen vil få <strong>for</strong>længet sin opholdstid i <strong>for</strong>hold til den nuværende<br />
situation, hvor al vandet løber igennem søen. Vandføring gennem søen redu-<br />
ceres til ca. 3-16 % af den nuværende. Ved meget høje vandføringer løber en<br />
større del af vandet gennem søen. Ved laveste vandføring gennem søen (pe-<br />
riodeminimum op til 50 % fraktilen) vil opholdstiden være ca. 6 døgn (Bilag<br />
6). Disse opholdstider er tilstrækkelig korte til at undgå <strong>for</strong>øget algevækst i<br />
søen, og dermed <strong>for</strong>ringelse af vandkvaliteten. Opholdstiden i søen er til-<br />
strækkelig kort til at undgå væsentlige stigninger i vandtemperaturen i som-<br />
merhalvåret. Volumen i søen <strong>for</strong>ventes at blive ca. 5.000 m 3 .<br />
Vanddybden i slotssøen vil som følge af oprensningen øges i dele af søen, og<br />
der vil blive genskabt en decideret sø frem <strong>for</strong> det nuværende delta.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 36
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
4.3.3 Sedimenttransport<br />
ALECTIA A/S<br />
Som i alle andre vandløb, er der en betydelig sedimenttransport ned gennem<br />
<strong>Gram</strong> Å. Hidtil har slotssøen fungeret som et stort ”sandfang”, og de lave<br />
vandhastigheder har medført, at sand og andre partikler bundfældedes her.<br />
Resultatet har været en slotssø, der langsomt sandede til, men samtidig også<br />
en vandløbsstrækning nedstrøms søen, der var meget lidt påvirket af sand-<br />
transport.<br />
Fremover vil tilledningen af sediment til søen skønsmæssigt blive reduceret<br />
med mere end 90 %, og herved minimeres en fremtidig tilsanding, således at<br />
det åbne vandspejl kan bibeholdes i lang tid fremover uden yderligere op-<br />
rensning. Følgelig kan der potentielt <strong>for</strong>ekomme en større negativ påvirkning<br />
som følge af sandtransport til <strong>Gram</strong> Å nedstrøms slottet. Projektet <strong>for</strong>årsager<br />
dog ingen øget materialetransport til <strong>Gram</strong> Å. Det ændrer blot på transport-<br />
mønstret i systemet.<br />
Derudover må det <strong>for</strong>ventes, at der lige efter åbningen af det nye <strong>for</strong>løb, vil<br />
komme en øget materialetransport, da det nye <strong>for</strong>løb skal have lidt tid til at<br />
stabilisere sig.<br />
4.4 Terrænreguleringer<br />
Som det fremgår af afsnit 3.7 medfører projektet en del terrænreguleringer.<br />
Der skal fjernes en del jord i <strong>for</strong>bindelse med gravningen af det nye profil.<br />
Derudover vil der visse steder være behov <strong>for</strong> at fjerne jord fra brinkerne, så-<br />
ledes at disse bliver flade, og vandløbet bliver så synligt som muligt. Ned-<br />
strøms broen, skal der tilføres jord <strong>for</strong> at bygge brinkerne op.<br />
I alt skal der udgraves ca. 31.000 m 3 jord til det nye <strong>for</strong>løb, og der skal tilfø-<br />
re ca. 1.400 m 3 jord. Det giver en samlet nettofjernelse af jord på ca. 30.000<br />
m 3 . Denne overskuds jordmængde indbygges delvist i terrænet vest <strong>for</strong><br />
Slotsvej. Overskudsjordmængden på ca. 15.000 kan ikke genanvendes in-<br />
den<strong>for</strong> projektområdet.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 37
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
4.5 Flora og fauna<br />
4.5.1 Snæbel<br />
ALECTIA A/S<br />
Snæblen springer ikke som laks og ørred over <strong>for</strong>hindringer, og de passerer<br />
ikke gennem fisketrapper, så selv små styrt og opstemninger er effektive<br />
spærringer <strong>for</strong> snæblens vandring mod gydepladserne. Den eneste <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
fiskepassage, som snæblen med sikkerhed kan passere, er stryg med stor<br />
vandføring og fald på maksimalt 5 ‰.<br />
Projektet er designet, så det sikrer at snæblen får fri passage til de øvre dele<br />
af <strong>Gram</strong> Å. Faldet når aldrig over 5 ‰ og middelvandhastighederne når ikke<br />
i nærheden af de 0,8 m/s, som er det maksimalt tilladte i <strong>for</strong>hold til passage<br />
af snæbel. De højeste hastigheder er ved broen, hvor der estimeres en ha-<br />
stighed på 0,6 m/s. For at sikre gode passage <strong>for</strong>hold <strong>for</strong> snæblen på netop<br />
denne strækning udlægges store sten, som skaber strømlæ og dermed po-<br />
tentielle hvilepladser <strong>for</strong> snæblen.<br />
Ved ekstremhændelser når vandhastigheden op på ca. 0,9 m/s på en kort<br />
strækning, men dette er yderst sjældent, og er der<strong>for</strong> ikke et problem <strong>for</strong> den<br />
generelle faunapassage.<br />
Der er en potentiel risiko <strong>for</strong>, at snæbellarver kan havne i slotsøen. Risikoen<br />
er dog begrænset, da projektet sikrer, at hovedstrømmen løber langs mod-<br />
satte brink, end hvor vandindtaget til søen sker.<br />
4.5.2 Laks og ørred<br />
Laks og ørred gyder i områder af vandløbet, hvor der er frisk strøm samt<br />
grus- og stenbund. De voksne individer vender efter ét til flere år i havet til-<br />
bage til vandløbene <strong>for</strong> at gyde. Selv om såvel ørred som laks kan passere<br />
opstemningen ved <strong>Gram</strong> Slot via et lille omløbsstryg, så er det en meget be-<br />
grænset del af opgangsfiskene, der finder denne passage. Som udgangs-<br />
punkt følger de optrækkende fisk hovedstrømmen, og man kan om efteråret<br />
se mange laks og havørred, der <strong>for</strong>gæves springer op imod stemmeværket.<br />
Laksefiskenes æg klækkes i marts-maj, og ungfiskene vandrer til havet som<br />
såkaldte smolt efter 1-3 år i ferskvand. Betegnelsen smolt dækker over et<br />
<strong>for</strong>holdsvist kort livsstadie, hvor laksefiskene gennemgår en lang række mor-<br />
fologiske, fysiologiske og adfærdsmæssige ændringer, som <strong>for</strong>beredelse til et<br />
liv i havet. Smoltudvandringen topper normalt i april måned, og det har stor<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 38
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
betydning <strong>for</strong> udvandringssuccesen, at smoltene ikke støder på svært pas-<br />
sable områder såsom fisketrapper, opstemninger el. lign. Effekten af den nu-<br />
værende smoltpassage ved <strong>Gram</strong> Slotsø er ikke kendt, men det <strong>for</strong>ventes på<br />
baggrund af erfaringer fra andre søen og stemmeværker, at en betydelig del<br />
af smoltnedtrækket vil dø som følge af prædation, mens andre vil afsmoltifi-<br />
cere, da de <strong>for</strong>sinkes af søen.<br />
Indeværende projekt sikrer, at fiskene på gydevandring uhindret kan passere<br />
området ved <strong>Gram</strong>, og dermed komme videre op i systemet til gydeområder-<br />
ne. Samtidig vil smolt og snæbellarver få langt bedre muligheder <strong>for</strong> at<br />
komme hurtigt igennem området ved <strong>Gram</strong>. I <strong>for</strong>bindelse med vandindtaget<br />
til slotsøen, kan der potentielt havne nedtrækkende yngel og ungfisk i søen.<br />
Som det fremgår af Tabel 3-3, så løber der fra cirka 100 til 400 l/s ind i søen<br />
ved hvv. 50 % og 90 % fraktilen. Forholdet mellem vand i der løber i søen og<br />
i det nye <strong>for</strong>løb er således cirka 1:20-30. Dvs. at langt størstedelen af vandet<br />
uanset afstrømningen løber i åen. Samtidig vil åens hovedstrøm løbe langs<br />
den nordlige brink, dvs. på modsat side som indtaget til søen. Disse <strong>for</strong>hold<br />
gør, at det <strong>for</strong>ventede smolt- og snæbeltab til slotsøen vurderes som meget<br />
begrænset. Det kan dog ikke udelukkes, at en lille procentdel af de nedtræk-<br />
kende fisk vil havne i søen. Smolt der havner i søen har dog mulighed <strong>for</strong> at<br />
finde retur til hovedløbet både i opstrøms og nedstrøms retning.<br />
Ved ekstremhændelser er vandtilførslen til søen lidt større. Da disse eks-<br />
tremhændelser <strong>for</strong>ekommer meget sjældent, vurderes de ikke som relevante<br />
at fokusere på i <strong>for</strong>hold til biologiske <strong>for</strong>hold.<br />
Laksefiskene stiller store krav til bundsubstratet i <strong>for</strong>bindelse med gydningen.<br />
I projektet tilgodeses disse krav, ved at etablere stort set hele det nye <strong>for</strong>løb<br />
med den stenblanding som laks og ørred <strong>for</strong>etrækker. Størstedelen af det<br />
nye <strong>for</strong>løb anlægges med en gennemsnitlig hældning på cirka 3,1 ‰, hvilket<br />
er optimalt i større vandløb, som <strong>Gram</strong> Å. Er <strong>for</strong>holdene optimale kan en gy-<br />
debanke producere 30-40 ørred- eller laksesmolt pr. 100 m 2 vandløbsbund,<br />
mens 10 smolt er gennemsnittet. Et <strong>for</strong>sigtigt bud er at indeværende projekt-<br />
<strong>for</strong>slag vil etablere cirka 5.000 m 2 gydepotentielt område. Der vil således<br />
kunne producere 500 smolt som gennemsnit. Det anslås, at cirka 15 % af<br />
disse vender tilbage fra havet som gydefisk. På den baggrund må det nye<br />
<strong>for</strong>løb kunne <strong>for</strong>ventes at producere cirka 75 voksne laks, der returnerer til<br />
åen <strong>for</strong> at gyde. Derudover kommer den bestands<strong>for</strong>øgelse, der er resultatet<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 39
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
af, at projektet skaber fri faunapassage til alle de gyde- og opvækstområder,<br />
der ligger opstrøms <strong>Gram</strong> Slotsø.<br />
I 2009 blev den samlede laksegydebestand i Ribe Å-systemet estimeret til<br />
926 stk. Og af disse er størstedelen udsatte fisk. Set i det lys vil projektet få<br />
en meget betydelig positiv effekt på laksebestanden ikke bare i <strong>Gram</strong> Å/Flads<br />
Å, men i hele Ribe Å-systemet. Projektet vil ligeledes have en stor positiv ef-<br />
fekt på havørredbestanden.<br />
Laksefiskenes yngel vokser op på lavvandede områder med jævn til frisk<br />
strøm, gerne med sten og vandplanter eller andre <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> skjul. Få måne-<br />
der efter klækning bliver fiskene meget territoriehævdende, og angriber arts-<br />
fæller, der kommer <strong>for</strong> tæt på. De kræver der<strong>for</strong> varierede bund<strong>for</strong>hold, der<br />
byder på mange potentielle standpladser. Bl.a. der<strong>for</strong> etableres stryget <strong>for</strong>-<br />
uden med gydegrus også med nogle større sten, der vil udgøre såkaldte skju-<br />
lesten <strong>for</strong> de små ørreder/laks, og dermed øge overlevelsen af smolt. Samti-<br />
dig etableres flere stræk med meget flade brinkanlæg, og dermed skabes lavt<br />
vand ved brinkerne, hvilket også tilgodeser yngeloverlevelsen.<br />
4.5.3 Lampretter<br />
Af øvrige fiskearter der bør nævnes, er bæk-, hav- og flodlampret (hhv.<br />
Lampetra planeri, Petromyzon marinus, Lampetra fluviatilis). Disse fiskearter<br />
er også afhængige af fri faunapassage i vandløbene <strong>for</strong> at kunne nå deres<br />
gydepladser. Hav- og flodlampretterne trækker op fra havet, og gyder på<br />
områder med grusbund, hvor<strong>for</strong> begge arter <strong>for</strong>ventes at drage <strong>for</strong>del af det-<br />
te projekt - dette gælder både i <strong>for</strong>hold til passage men også i <strong>for</strong>hold til gy-<br />
demuligheder. Bæklampretten lever hele sit liv i vandløbet, men trækker op-<br />
strøms ved gydningen, og er der<strong>for</strong> også afhængig af fri passage.<br />
Det bemærkes, at de tre arter er en del af udpegningsgrundlaget <strong>for</strong> habitat-<br />
område nr. 78 (Vadehavet med Ribe Å, Tved Å og Varde Å vest <strong>for</strong> Varde).<br />
4.5.4 Makroinvertebrater<br />
Grusbunden og den friske strøm vil skabe langt bedre <strong>for</strong>hold <strong>for</strong> smådyrene i<br />
vandløbet. Det <strong>for</strong>ventes der<strong>for</strong> at faunaklassen stiger fra de nuværende 4-5<br />
og op til 7 – som det er tilfældet på strækningen nedstrøms <strong>Gram</strong> by.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 40
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
4.5.5 § 3 beskyttet natur<br />
ALECTIA A/S<br />
De beskyttede moser i projektområdet vil som udgangspunkt ikke ændre til-<br />
stand som følge af projektet - med undtagelse af de begrænsede områder<br />
der berøres af gravearbejdet. Området må også fremover <strong>for</strong>ventes at gro til<br />
i tagrør, pilekrat m.m.<br />
De beskyttede søer i deltaet opstrøms selve slotssøen vil <strong>for</strong>tsat blive mindre<br />
som følge af tilgroning, og de vil langsomt glide i retning af naturtypen mose.<br />
Undtagelsen er som tidligere beskrevet selve slotssøen, der som følge af op-<br />
rensningen bliver dybere og får et ubrudt vandspejl.<br />
4.5.6 Arter på Habitatdirektivets bilag IV<br />
Habitatdirektivets bilag IV omfatter dyre- og plantearter der kræver streng<br />
beskyttelse. Medlemslandene skal træffe <strong>for</strong>anstaltninger, der sikrer de<br />
nævnte arters naturlige udbredelsesområde. Dyrene må fx ikke fanges ind,<br />
deres æg ikke indsamles og deres yngle- og rasteområde må ikke ødelæg-<br />
ges. Der <strong>for</strong>ekommer potentielt en del af disse arter i projektområdet. Pro-<br />
jektets påvirkning af disse, vil blive gennemgået i dette afsnit.<br />
Snæbel (Coregonus oxyrhynchus)<br />
Snæblen er behandlet andetsteds.<br />
Flagermus (alle arter)<br />
Habitatdirektivets bilag IV omfatter en lang række flagermuse-arter. Generelt<br />
bor de i hule træer, bygninger, lader, kalkgruber mv. Flagermusene lever af<br />
insekter. Samlet set vurderes projektet ikke at have nogen effekt på flager-<br />
musene i området.<br />
Odder (Lutra lutra)<br />
Odderen er <strong>for</strong>uden at være på bilag IV også en del af udpegningsgrundlaget<br />
<strong>for</strong> Habitatområde nr. 78. Odderen lever nært tilknyttet til vandløb, hvor den<br />
især æder fisk. Den projekterede odderpassage vil skabe bedre vandremulig-<br />
heder <strong>for</strong> odderen. Den større variation i vandløbet og i den ånære natur som<br />
følge af projektet, må ligeledes <strong>for</strong>ventes at have en positiv effekt på odde-<br />
ren. Det samme gælder fiskenes frie migration i vandløbet.<br />
Birkemus (Sicista betulina)<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 41
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Birkemusen er meget sjælden i Danmark, men findes bl.a. i det sydlige Jyl-<br />
land, og dermed potentielt i området omkring <strong>Gram</strong> Slotspark. Insekter, lar-<br />
ver, regnorme og edderkopper udgør en stor del af birkemusens føde, men<br />
også frø, bær og friske grønne plantedele er på menuen. Projektet vurderes<br />
at have en positiv neutral effekt på birkemusen.<br />
Stor vandsalamander (Triturus cristatus)<br />
Stor vandsalamander er vidt udbredt i hele landet og der<strong>for</strong> med sikkerhed<br />
også i området omkring <strong>Gram</strong> Slotspark. Den lever på land store dele af året,<br />
men om <strong>for</strong>året vandrer den mod vandhullerne <strong>for</strong> at yngle. Den lever af <strong>for</strong>-<br />
skellige insekter, orme, snegle m.m. Projektet <strong>for</strong>ventes ikke at påvirke stor<br />
vandsalamander.<br />
Løgfrø (Pelobates fuscus) og spidssnudet frø (Rana arvalis) er arter, som<br />
man potentielt kan støde på i projektområdet. Projektet <strong>for</strong>ventes at have en<br />
neutral påvirkning på de to arter.<br />
Grøn kølleguldsmed (Ophiogomphus cecilia)<br />
Grøn kølleguldsmed er en stor guldsmed, der lever ved nogle få større vand-<br />
løb i Jylland, men pga. <strong>for</strong>urening er den ikke så udbredt som hidtil. Selvom<br />
den ikke er registreret i Ribe Å-systemet, er det ikke utænkeligt, at den fin-<br />
des her. Den yngler i rene vandløb med iltrigt vand, og larven lever flere år i<br />
vandløbets grus-/sandbund. De <strong>for</strong>bedrede fysiske vandløbs<strong>for</strong>hold som følge<br />
af projektet, må <strong>for</strong>ventes at have en positiv effekt på chancerne <strong>for</strong>, at grøn<br />
kølleguldsmed i fremtiden vil kunne opleves ved <strong>Gram</strong>.<br />
4.6 Okker<br />
Projektet vil sænke grundvandspejlet omkring visse strækninger af det nye<br />
vandløbstracé, hvilket potentielt kan <strong>for</strong>årsage en øget okkerudvaskning, da<br />
de pyritholdige jordlag blive iltet, og der udvaskes svovlsyre og ferrojern.<br />
Ferrojern vil sidenhen kunne udfældes som okker i <strong>Gram</strong> Å.<br />
Som det fremgår af Figur 2-3 vil det nye stryg delvist ligge i områder, der er<br />
klassificeret som okkerklasse 1, hvor der er stor risiko <strong>for</strong> okkerudvaskning.<br />
På den øverste strækning af det nye <strong>for</strong>løb, vil dræningen af de omkringlig-<br />
gende arealer være minimal, da åens vandspejl vil ligge meget terrænnært.<br />
Desuden kommer traceet på denne strækning til at ligge lige uden<strong>for</strong> okker-<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 42
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
klassficeringen. Her vurderes der således ikke at <strong>for</strong>ekomme øget okkerbe-<br />
lastning af åen.<br />
På de næste 150-200 meter ned til Slotsvej, vurderes ændringen i grund-<br />
vandspejlet at være størst, da det nyt <strong>for</strong>løb her ligger betydeligt under ter-<br />
ræn. Ud fra den betragtning er det her den potentielle risiko <strong>for</strong> okkerud-<br />
vaskning kan være størst. Denne risiko nedsættes dog af, at okkerklassifice-<br />
ringsområdet på denne strækning er meget smalt (cirka 50 meter), i kombi-<br />
nation med at jordbunden her primært er grovsandet jord (Figur 4-1).<br />
På engen nedstrøms diget ligger hele det nye <strong>for</strong>løb i okkerklasse I. Her<br />
kommer vandspejlet i vandløbet i fremtiden dog til at ligge i niveau med det<br />
nuværende terræn. Det medfører, at der ikke vil blive iltet jordlag, der ikke<br />
tidligere var iltet. Der <strong>for</strong>ventes tværtimod at ske en svag grundvandsstig-<br />
ning på hele arealet nedstrøms Slotsvej.<br />
Figur 4-1. Jordbundskort. Det gule område er grovsandet jord, mens det grønne er<br />
humusjord.<br />
Det bemærkes samtidig, at det bundkoten i det nye <strong>for</strong>løb på intet sted <strong>for</strong>-<br />
ventes at ligge under den oprindelige bundkote i <strong>Gram</strong> Å ved <strong>Gram</strong> Slot. Der<br />
vil på den baggrund ikke <strong>for</strong>ekomme en sænkning af grundvandsstanden til<br />
under det niveau, der må betegnes som det oprindelige/naturlige. Der sker<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 43
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
med andre ord ikke nogen dræning i <strong>for</strong>hold til områdets oprindelige hydrolo-<br />
gi.<br />
Det er sandsynligt, at der sker en mindre <strong>for</strong>øgelse af den diffuse okkertilfør-<br />
sel til <strong>Gram</strong> Å igennem projektområdet – særligt på strækningen lige op-<br />
strøms Slotsvej. Tilførslen vurderes dog som uvæsentlig i <strong>for</strong>hold til åens<br />
vandføring, og der vurderes således ikke at være et behov <strong>for</strong> at iværksætte<br />
okkerbegrænsende tiltag som fx okkerensningsbassiner.<br />
Okkerloven <strong>for</strong>eskriver, at enhver aktivitet der medfører en sænkning af<br />
grundvandstanden i et okkerklassificeret område skal godkendes af kommu-<br />
nen.<br />
4.7 Landskabelige <strong>for</strong>hold<br />
Projektet vil få betydelig indvirkning på det landskabelige udtryk omkring<br />
<strong>Gram</strong> Slot. <strong>Slotssø</strong>en vil som følge af oprensningen få et helt andet udtryk,<br />
end det er tilfældet i dag. Der vil blive etableret et langt større åbent vand-<br />
spejl omkring slottet, og udsynet til og fra slottet vil blive mere åbent og ind-<br />
bydende. Slottet og slotssøen vil få et udtryk der er betydeligt tættere på det<br />
oprindelige og det som fredningskendelsen <strong>for</strong>eskriver.<br />
Projekteringen af et nyt <strong>for</strong>løb med flade brinkanlæg medfører at åen vil væ-<br />
re et synligt element igennem gårdhaven samt på arealet vest <strong>for</strong> Slotsvej.<br />
4.8 Tekniske anlæg og fredede <strong>for</strong>tidsminder<br />
4.8.1 Slottet<br />
Slottet vil ikke blive påvirket negativt at projektet. Der vil blive taget flere<br />
<strong>for</strong>behold <strong>for</strong> at sikre dette. Bl.a. ændres vandstanden ikke under oprensnin-<br />
gen af søen. Vigtigheden af dette skyldes primært, at pælefunderingen under<br />
<strong>Gram</strong> Slot kræver uændrede vandstands<strong>for</strong>hold. Vandstanden i <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
vil blive kontrolleret via frislusen.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 44
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Figur 4-2. <strong>Gram</strong> Slot er funderet på pæle, og der<strong>for</strong> er det vigtigt at søens vandstand<br />
ikke ændres fra det nuværende – hverken under en eventuel oprensning eller på et se-<br />
nere tidspunkt.<br />
Desuden vil der ikke blive <strong>for</strong>etaget oprensning nærmere end fem meter fra<br />
slottet, <strong>for</strong> at sikre at der ikke <strong>for</strong>ekommer skader på slottets fundament.<br />
Oprensningen vil medføre bedre udsyn til og fra slottet.<br />
4.8.2 Broerne<br />
Der findes to broer i den fredede dæmning. Den ene ved elværket (Figur<br />
3-11) og den anden ved frislusen (Figur 4-3). Disse vil ikke få ændret deres<br />
fysiske udtryk. Det blev i første omgang overvejet at lægge omløbsstryget<br />
igennem den nordligste af de to broer, men dette <strong>for</strong>slag blev <strong>for</strong>kastet, bl.a.<br />
<strong>for</strong>di risikoen <strong>for</strong> skader på den gamle bro, samt oversvømmelse på den ned-<br />
strøms matrikel blev vurderet som værende <strong>for</strong> stor.<br />
Ved begge broer er der opstemninger, som styrer vandstanden i slotssøen.<br />
Disse vil ikke få samme funktion som hidtil. Elværket afproppes og skodderne<br />
ved frislusen vil fremover blive stående i en fast højde. Som udgangspunkt<br />
løber der ikke vand over opstemningerne. Undtagelsen er ved ekstremhæn-<br />
delser, hvor den projekterede løsning tillader en mindre del af åens vand at<br />
løbe ind i søen. Dette afledes via frislusen <strong>for</strong> på den måde at aflaste omløbs-<br />
stryget og den nye vejbro.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 45
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Ved detailprojekteringen kan der vise sig at være et behov <strong>for</strong> at tætne de to<br />
opstemninger, så vandet ikke siver ud. Dette vil dog være meget begrænse-<br />
de indgreb, der ikke vil have nogen effekt på de to broers fundament eller vi-<br />
suelle udtryk.<br />
4.8.3 Elværket<br />
Elværkets bygninger <strong>for</strong>bliver uberørte, men elværkets turbiner vil ikke få til-<br />
ført vand fremover. Turbinerne afproppes, så der ikke kan løbe vand gennem<br />
elværket.<br />
4.8.4 Dæmningen<br />
Dæmningen vil på klart størstedelen af sin udstrækning ikke blive påvirket af<br />
projektet. Undtagelsen er dæmningens nordligste del, hvor det nye vandløbs-<br />
<strong>for</strong>løb ledes under Slotsvej.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med etableringen af vejbroen og rørunderføringen, vil der blive<br />
gennemført en del gravearbejde. Omfanget af gravearbejdet fremgår af af-<br />
snit 3.3. Faunapassagen er projekteret så den tilgodeser de kulturhistoriske<br />
elementer, i så stort et omfang som muligt. Broen laves så diskret som mu-<br />
ligt, og dæmningen reetableres efterfølgende, så dæmningens sider og ud-<br />
tryk, falder ind i omgivelserne. Det bemærkes dog, at der vil være et behov<br />
<strong>for</strong> at hæve terrænet vest <strong>for</strong> dæmningen, således at <strong>for</strong>skellen i terrænkote<br />
på øst og vestsiden af Slotsvej begrænses. Dette er nødvendigt, hvis vandlø-<br />
bets fald skal holdes på et niveau, der tillader snæblen at passere. Endvidere<br />
etableres en mindre nedkørsel fra Slotsvej til arealet vest her<strong>for</strong>, syd <strong>for</strong> det<br />
planlagte vandløbstracé.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med etableringen af broen <strong>for</strong>etages en arkæologisk undersø-<br />
gelse med henblik på at bevarer kulturhistoriske elementer som fx tømmer<br />
og andre oplysninger om konstruktionen af dæmningen.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 46
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
Figur 4-3. På fotoet ses den nordligste af de to broer i dæmningen. Desuden anes<br />
dæmningens udstrækning i sin nordlige udstrækning.<br />
4.9 Udsigt mellem Krogshøj og Elverhøj<br />
Der er i den oprindelige fredningsbestemmelse indlagt en betingelse om at<br />
udsigten mellem Krogshøj og Elverhøj, bør holdes åbne. Det vurderes, at det-<br />
te naturgenopretningsprojekt ikke vil påvirke vegetationen mellem Korgshøj<br />
og Elverhøj, og der vil dermed ikke ske nogen ændring i <strong>for</strong>hold til den nuvæ-<br />
rende situation. Det kan bemærkes at oprensningen af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> vil med-<br />
føre arealet med frit vandspejl vil <strong>for</strong>øges markant. Dette betyder ligeledes at<br />
udsigten på tværs af <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong> <strong>for</strong>bedres i <strong>for</strong>hold til den nuværende si-<br />
tuation.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 47
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
ALECTIA A/S<br />
5 Tidsplan og <strong>for</strong>ventet projektgennemførsel<br />
Tabel 5-1 indeholder den <strong>for</strong>ventede tidsplan til gennemførsel af projektet.<br />
Tabel 5-1: Forventet tidsplan.<br />
Dato Aktivitet Bemærkning<br />
Igangværende Myndighedsbehandling i <strong>Haderslev</strong><br />
kommune<br />
18. juni 2013 Udbudsmateriale i udkast med <strong>for</strong>be-<br />
hold <strong>for</strong> myndighedsbehandlingen<br />
1. juli 2013 Udbud til entreprenører<br />
20. aug. 2013 Anlægsarbejde starter<br />
15. juni 2014 Projekt afslutning<br />
Myndighedsbehandlingen<br />
<strong>for</strong>ventes afsluttet 1. jul.<br />
2013. Herefter 4 ugers hø-<br />
ringsperiode.<br />
Herefter kommentering fra<br />
bygherre.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 48
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
6 Økonomi<br />
ALECTIA A/S<br />
Nærværende afsnit giver et overslag på de økonomiske omkostninger i <strong>for</strong>-<br />
bindelse med projektscenariet. Anlægsudgifterne inkl. oprensning af slotssø-<br />
en er vurderet til ca. kr. 11,2 mio. ekskl. moms.<br />
De enkelte poster er vist i tabel 6.1. Priserne er eksklusiv moms og angivet i<br />
prisniveau marts 2013.<br />
Det bemærkes, at den arkæologiske overvågning/-udgravning ikke er med-<br />
taget i overslaget, da omfanget af denne i høj grad afhænger af, om der ved<br />
gravearbejdet stødes på værdifulde elementer. Dette kan potentielt blive en<br />
stor post.<br />
Tabel 6-1 Overslag på anlægsudgifter.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 49
GRAM Å<br />
Faunapassage ved <strong>Gram</strong> <strong>Slotssø</strong><br />
7 Referencer<br />
/1/ National <strong>for</strong>valtningsplan <strong>for</strong> snæbel. Miljøministeriet, 2003.<br />
/2/ Fiskebestandene i de sønderjyske vandløb, status 2000, Hjørne/Thiil. Søn-<br />
ALECTIA A/S<br />
derjyllands Amt, 2000.<br />
/3/ Teknisk anvisning til besigtigelse af naturarealer, version 1.02, juni 2008.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser, Aarhus Universitet.<br />
/4/ Miljøstyrelsen december 2008. Liste over kvalitetskriterier i relation til <strong>for</strong>u-<br />
renet jord og kvalitetskriterier <strong>for</strong> drikkevand.<br />
/5/ Miljøstyrelsen, Økologisk by<strong>for</strong>nyelse og spildevandsrensning, nr. 43, 2003.<br />
/6/ Visionsplan <strong>for</strong> <strong>Gram</strong> Å på strækningen fra Slevad Bro til sammenløbet med<br />
Gels Å. Naturstyrelsen & <strong>Haderslev</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
<strong>Gram</strong>_projekt<strong>for</strong>slag 20130611.doc Side 50