FORFØRERENS DAGBOG - Mungo Park
FORFØRERENS DAGBOG - Mungo Park
FORFØRERENS DAGBOG - Mungo Park
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SKOLEMATERIALE<br />
PRÆSENTERER<br />
<strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong><br />
vv
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 1<br />
1.0 INDLEDNING<br />
1.1 FAKTA<br />
2.0 FRA BOG TIL TEATER<br />
3.0 FORFØRELSE<br />
3.1 AN EDUCATION<br />
4.0 MANIPULATION<br />
4.1 GOOD BYE, LENIN!<br />
5.0 <strong>DAGBOG</strong>EN SOM GENRE<br />
6.0 MUSIKKEN I FORESTILLINGEN<br />
6.1 I KØBENHAVN<br />
7.0 EKSISTENTIALISME<br />
8.0 SØREN AABYE KIERKEGAARD<br />
8.1 KIERKEGAARDS KØBENHAVN<br />
9.0 KILDER OG BAGGRUND<br />
9.1 LINK<br />
2<br />
14<br />
2<br />
4<br />
5<br />
6<br />
10<br />
7<br />
3<br />
11<br />
8<br />
14<br />
9<br />
12<br />
13
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 2<br />
1.0 INDLEDNING<br />
”Uhyret nærmer sig”<br />
Spekulerende og udspekulerende fanger forføreren Johannes<br />
unge Cordelia i sit farligt lidenskabelige spind.<br />
Og hun kan umuligt slippe fri, for hun sidder fast i erobrerens<br />
spind og sind. Vi deler den virtuose forførers<br />
tanker og tvivl, mens erobringsprocessen langsomt<br />
bliver livsfarlig for Cordelia.<br />
<strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> er <strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong>s dramatisering<br />
af Sørens Kierkegaards verdensklassiker af samme<br />
navn. Forestillingen fører os ind i forførerens inderste<br />
tanker, som Johannes deler med sin dagbog.<br />
Normalt er dagbogen et privat anliggende, hvis indhold<br />
kun skribent og bog deler. Men i <strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong>s udgave<br />
er det intime forhold udvidet til et kor af ’skribenter’, der<br />
består af fem Johannes’er, og ’dagbogen’ er her publikums<br />
160 ansigter. Som publikum får vi en enestående<br />
chance for at være Forførerens dagbog, mens fem<br />
skuespillere agerer forføreren Johannes.<br />
Mens handlingen udspilles i 1800-tallets københavnske<br />
gader og stræder, lytter vi til musik komponeret af Anne<br />
Linnet og Xander Linnet, som er skrevet til forestillingen<br />
over 200 år senere.<br />
Johannes advarer: ”Tag Dem i agt, uhyret nærmer sig.”<br />
1.1 FAKTA<br />
INSTRUKTØR: Martin Lyngbo<br />
MANUSKRIPT: Lasse Handberg og Martin Lyngbo<br />
KOMPONISTER: Anne Linnet og Xander Linnet<br />
MEDVIRKENDE: <strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong>s ensemble, se www.mungopark.dk<br />
FAG:<br />
Dansk, Historie, Samfundsfag, Filosofi, Musik<br />
EMNER:<br />
Kærlighed, Eksistentialisme, Lidenskab, Forførelse,<br />
Manipulation, Tilfældighed, Danmarkshistorie,<br />
Dagbogsgenren<br />
Søren Aabye Kierkegaard
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 3<br />
2.0 FRA BOG TIL TEATER<br />
Historien Forførerens Dagbog er oprindeligt trykt i<br />
Kierkegaards bog Enten-Eller (1843). Titlen Enten-Eller<br />
er en reference til det eksistentielle valg, som er menneskets<br />
levevilkår.<br />
Kierkegaard skrev Enten-Eller i Berlin, efter han havde<br />
brudt sin forlovelse med Regine Olsen. Parallellerne<br />
mellem Kierkegaards forhold til Regine og den fiktive<br />
Johannes’ forhold til Cordelia afspejler, at vi i bogen<br />
Forførerens Dagbog introduceres til Kierkegaards<br />
personlige tanker om forførelse, erotik, følelsesmæssig<br />
splittelse og ægteskab.<br />
Kierkegaard inddeler menneskets liv i en række stadier,<br />
hvoraf de to er æstetikeren og etikeren. Bogen Enten-<br />
Eller er delt i to dele: Enten, som beskriver æstetikeren,<br />
og Eller som beskriver Etikeren. Forførerens Dagbog er<br />
det sidste kapitel af Enten og indgår i bogens præsentation<br />
af det æstetiske livssyn. Æstetikeren er karakteriseret<br />
ved på en gang at forholde sig til sit eget selv og<br />
flygte fra sin egen eksistens.<br />
Johannes definerer netop sig selv som æstetiker:<br />
”At forføre en pige, det betyder for de fleste at forføre<br />
en pige og dermed punktum. Den som ikke ved, i den<br />
grad at bespænde en pige, at hun taber alt af syne,<br />
den som ikke ved i den grad at digte sig ind i en pige,<br />
at det er fra hende alt udgår, han er og bliver en fusker;<br />
mandlig skønhed, et indtagende væsen og så videre<br />
er gode midler. Man kan også gøre erobring med dem<br />
men aldrig vinde en fuldkommen sejr. Jeg skal ikke<br />
misunde ham hans nydelse. En fusker er og bliver et<br />
sådant menneske, en forfører, hvad man ingenlunde<br />
kan kalde mig. Jeg er en æstetiker, en erotiker, der har<br />
fattet kærlighedens væsen og pointen i den, der tror på<br />
kærligheden og kender den fra grunden.”<br />
Johannes er den selvbevidste, reflekterede forfører,<br />
der med Cordelia som sit offer planlægger og udfører<br />
sin erobring, som strategen nøje lægger og eksekverer<br />
sin strategi. Og i det øjeblik erobringen lykkes, bliver<br />
Cordelia betydningsløs for Johannes.<br />
2.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Hvorfor tror I, Kierkegaard skriver Forførerens Dagbog<br />
umiddelbart efter bruddet med Regine?<br />
Diskutér, hvad Johannes mener med ”Den som ikke<br />
ved, i den grad at bespænde en pige, at hun taber alt<br />
af syne, den som ikke ved i den grad at digte sig ind i<br />
en pige, at det er fra hende alt udgår, han er og bliver<br />
en fusker”<br />
Hvad er ”kærlighedens væsen” ifølge Johannes?<br />
Flygter Johannes fra sit eget selv? Hvorfor?<br />
Diskutér Johannes som æstetiker.<br />
Diskutér, hvad titlen Enten-Eller betyder.<br />
Virker historien anderledes som forestillingen end<br />
som bog? Hvordan?
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 4<br />
3.0 FORFØRELSE<br />
Fra det øjeblik, hvor Johannes ser den unge Cordelia,<br />
ved han, at han må forføre hende. Ikke bare emotionelt<br />
eller erotisk – han vil vinde hende helt og aldeles.<br />
Johannes skriver i sin dagbog:<br />
”Hun er udset, hun skal vel blive indhentet.”<br />
Og forførelsen er indledt – skønt Cordelia endnu er<br />
uvidende om Johannes’ eksistens.<br />
Johannes har tilfældigt fået øje på Cordelia på gaden<br />
og bliver straks fascineret af hendes skønne væsen. Efter<br />
den dag, er han evigt på udkig efter hende i gadebilledet,<br />
og han er på et tidspunkt lige ved at miste håbet<br />
om at møde hende igen. Men så viser hun sig på en sti:<br />
”Jeg indsugede hendes billede”, skriver Johannes i<br />
dagbogen og bemærker: ”Hvor er det skønt at være<br />
forelsket, og hvor er det interessant at vide, at man er<br />
det.”<br />
Netop Johannes’ sidste bemærkning er uhyre væsentlig<br />
for historien, for den vidner om, at Johannes ikke<br />
bare er en traditionel Don Juan-figur, der blot elsker<br />
nydelsen for nydelsens skyld. Han er derimod en<br />
beregnende nyder af eget intellekt, der beregnende og<br />
betingelsesløst søger udfordringen i forførelsen. Han er<br />
ikke alene forelsket i Cordelia, han er forført af tanken<br />
om at forføre hende.<br />
BILLEDER<br />
Du kan se billeder fra<br />
Forførerens dagbog på Flickr.<br />
Søg efter:<br />
“<strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong> og Forførerens dagbog”<br />
Don Juan<br />
Don Juan er en fiktiv forførerskikkelse og stammer<br />
oprindeligt fra Tirso de Molinas drama El Burlador<br />
de Sevilla, som er fra 1630. Don Juan er på en og<br />
samme tid skurk og hovedperson i dramaet, hvor<br />
han forfører alle piger på sin vej, både piger af folket<br />
og adelige.<br />
Det blev et særdeles populært drama-emne, og<br />
siden er Don Juan-figuren gået igen i dramaer,<br />
komedier, operaer og i litteraturen.<br />
3.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Karakterisér Johannes.<br />
Hvorfor vil han forføre Cordelia?<br />
Hvad forstår I ved betegnelsen Don Juan? Kender I<br />
en?<br />
Er Johannes en Don Juan? Hvorfor?<br />
Diskutér, hvad Johannes mener med ”Hvor er det<br />
skønt at være forelsket, og hvor er det interessant at<br />
vide, at man er det”?<br />
Hvad er forskellen på at forføre og at være forelsket?
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 5<br />
3.1 LONE SCHERFIG: AN EDUCATION<br />
I filmen An Education hedder forføreren David (Peter<br />
Sarsgaard). Og 16-årige Jenny (Carey Mulligan) er den<br />
udsete, der bliver forført.<br />
An Education foregår i 1961 i en forstad til London, hvor<br />
vi møder Jenny, en køn og begavet pige. Hun er på vej til<br />
Oxford og en prestigefyldt uddannelse, da hun møder<br />
charmøren David.<br />
Med sine 35 år er David en del ældre end Jenny, og da<br />
han introducerer hende for det søde liv med jazzklubber,<br />
smukke kjoler og rejser til Paris, bliver hun straks fascineret.<br />
David løfter sløret for et andet og spændende liv, som<br />
ligger fjernt fra Jennys skolepigetilværelse.<br />
Men David er ikke, hvad han udgiver sig for, og snart<br />
opdager Jenny, at det ikke er uden omkostninger at kaste<br />
sig i armene på nattelivet. Hendes tidlige eksponering<br />
bliver både fascinerende og lærerig.<br />
Da Jenny møder David i 1961, er de frigjorte tanker om<br />
kvindeliv endnu ikke kommet til London. Måske derfor<br />
bliver også Jennys forældre forført af tanken om deres<br />
datter som husmor hos den charmerende og velhavende<br />
David. Men ønsker Jenny virkelig at opgive sine ambitioner<br />
om en højere uddannelse for at blive gift med David?<br />
Lone Scherfig<br />
Lone Scherfig er født i 1959 i Søborg og er en dansk<br />
filminstruktør. Hun har læst filmvidenskab på universitet<br />
Sorbonne i Paris og blev uddannet filminstruktør<br />
fra Den Danske Filmskole i 1984.<br />
Hendes gennembrud kom med dogmefilmen Italiensk<br />
for begyndere i 2000. Med 828.000 solgte billetter<br />
er Italiensk for begyndere en af de mest sete danske<br />
film i nyere dansk filmhistorie, og den vandt Sølvbjørnen<br />
ved filmfestivalen i Berlin i 2001.<br />
An Education er fra 2009, og i 2010 blev den nomineret<br />
til en Oscar i kategorien ’Årets bedste film’. Filmen<br />
blev desuden nomineret i kategorierne ’Bedste<br />
kvindelige hovedrolle’ og ’Bedste manuskript’.<br />
3.1 ARBEJDSØVELSE (såfremt filmen ses i klassen)<br />
Karakterisér Jenny.<br />
Hvorfor tror I, Jenny bliver forelsket i David?<br />
Hvad tror I, hendes veninder tænker om hendes<br />
forhold til David?<br />
Hvorfor siger forældrene ja til, at Jenny må gifte sig<br />
med David?<br />
Karakterisér David.<br />
Er David forelsket i Jenny? Hvorfor?<br />
Diskutér, hvilke ligheder og forskelle der er mellem<br />
David i An Education og Johannes i Forførerens<br />
Dagbog.
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 6<br />
4.0 MANIPULATION<br />
At manipulere er at bearbejde en viden ud fra egen<br />
fordel for at skjule den egentlige hensigt med påvirkningen.<br />
Med andre ord fører man en person bag lyset, idet<br />
vigtige forhold ikke lægges åbent frem. Man manipulerer<br />
altså for at opnå noget, der er til egen fordel, og<br />
som man ikke mener, man kan opnå gennem åbenhed.<br />
Johannes planlægger forførelsen af Cordelia nøje, og<br />
da strategien ligger klar, blæser han til angreb. Han<br />
noterer i dagbogen:<br />
”Jeg er vant til at herske over mine følelser og de skal<br />
forstumme. At digte sig ind i en pige er en kunst, at<br />
digte sig ud af hende er et mesterstykke.”<br />
Hans projekt er at få Cordelia til at blive lidenskabeligt<br />
forelsket i sig, og i det øjeblik hun hengiver sig til ham,<br />
bliver hun ligegyldig for ham:<br />
”Jeg har elsket hende; men fra nu af kan hun ikke mere<br />
beskæftige min sjæl.”<br />
Cordelia er uvidende om Johannes’ egentlig hensigt,<br />
og deri består manipulationen. Johannes’ ven Victor er<br />
oprevet over Johannes’ uærlige opførelse over for Cordelia,<br />
der bliver oprigtigt forelsket i sin forfører. Victor<br />
forsøger at tale Johannes fra sit projekt:<br />
”Du lever af rov! Du lister dig ind på folk og stjæler<br />
deres lykkeligste øjeblik! Stakkels Cordelia. Hun må<br />
bestandig omtumles af de forskelligste stemninger i en<br />
rædsom heksedans!”<br />
Men forgæves. Cordelia manipuleres og forføres.<br />
4.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Beskriv Johannes’ forførelse af Cordelia.<br />
Hvorfor lykkes det for ham at forføre Cordelia?<br />
Hvilke midler tager han i brug?<br />
Diskutér, hvad Johannes mener med ”Jeg er vant til<br />
at herske over mine følelser og de skal forstumme.<br />
At digte sig ind i en pige er en kunst, at digte sig ud<br />
af hende er et mesterstykke.”<br />
Hvorfor siger Johannes, at ”fra nu af kan hun ikke<br />
mere beskæftige min sjæl”? Er han ligeglad med<br />
Cordelia?<br />
Pressefoto
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 7<br />
4.1 WOLFGANG BECKER: GOOD BYE, LENIN!<br />
Manipulation er også et tema i filmen Good bye, Lenin!<br />
Dog har manipulation en helt anden karakter i filmen<br />
end i forestillingen <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong>. Til forskel<br />
fra Johannes manipulerer hovedpersonen i filmen<br />
af ren omsorg.<br />
Vi møder den østtyske ærkesocialist, Christiane Kerner<br />
(Katrin Sass), som kort før murens fald får et hjerteanfald<br />
og ligger i koma i otte måneder. Af frygt for at hun<br />
får et nyt hjerteanfald tør sønnen, Alex (Daniel Brühl),<br />
ikke fortælle hende, at muren i mellemtiden er faldet.<br />
Alex etablerer moren i lejligheden og sørger for, at alt<br />
ligner hendes velkendte, østtyske tilværelse. Men det<br />
er ikke let for Alex at fastholde illusionen om, at verden<br />
udenfor ikke længere er delt i øst og vest af en mur.<br />
Alex manipulerer med sin mor, idet han tilpasser hendes<br />
omgivelser, så hun tror, at muren stadig eksisterer.<br />
Normalt manipulerer man for at opnå noget, der er til<br />
ens egen fordel. Men i dette tilfælde udsætter Alex sin<br />
mor for manipulation alene for at beskytte hende.<br />
FACEBOOK<br />
Find <strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong> på FACEBOOK<br />
Wolfgang Becker<br />
Wolfang Becker er født i Tyskland i 1954.<br />
Han har studeret litteratur, tysk historie og amerikansk<br />
historie ved Freie Universität i Berlin. Desuden<br />
har han studeret ved Deutsche Film- und Fernsehakademie.<br />
I 2003 fik han sit internationale gennembrud med<br />
Good bye, Lenin! Filmen fik i 2004 en Bodil for ’Bedste<br />
ikke-amerikanske film’ og en Robert for ’Årets<br />
udenlandske film’.<br />
4.1 ARBEJDSØVELSER (såfremt filmen ses i klassen)<br />
Karakterisér Alex.<br />
Hvorfor mener han ikke, at moren kan klare at få<br />
sandheden at vide?<br />
Diskutér, om det er manipulation at lade moren tro,<br />
at muren stadig eksisterer.<br />
Er det misforstået omsorg at lade moren leve i den<br />
tro, at alt er, som før hun fik et hjerteanfald? Hvorfor?<br />
Hvad har det af konsekvenser for Alex’ tilværelse, at<br />
han opbygger illusionen om muren?<br />
Er det en god idé?
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 8<br />
5.0 <strong>DAGBOG</strong>EN SOM GENRE<br />
Dagbogen er en interessant genre, fordi den indvier<br />
læseren i skribentens personlige oplevelser, tanker og<br />
refleksioner. Som oftest er den et privat anliggende,<br />
der kun vedkommer skribenten. Men sommetider bliver<br />
dagbøger offentliggjort, fordi de har en betydelig dokumentarisk<br />
værdi på trods af deres subjektive karakter<br />
og svingende historiske korrekthed. Når dagbøger<br />
bliver offentliggjort, er det som regel fordi, eftertiden<br />
tillægger indholdet dokumentarisk eller litterær værdi.<br />
Nogle få skribenter er blevet kendt alene på grund af<br />
deres dagbøger. Det er Anne Frank et eksempel på.<br />
Hollandske Anne Frank måtte gemme sig sammen med<br />
sin familie under 2. verdenskrig, fordi hun var jøde.<br />
Mens hun skjulte sig, førte hun dagbog.<br />
H.C. Andersen førte også dagbog og almanakoptegnelser,<br />
som er kortere, stikordsagtige oplysninger. Når<br />
han rejste, og det gjorde han tit, skrev han fyldige og<br />
indholdsrige beretninger i sine dagbøger. I 1971-1977<br />
blev H.C. Andersens dagbøger fra de sidste 15 år hans<br />
liv udgivet. Mellem 1860-1875 skrev han dagbog hver<br />
dag året rundt.<br />
Danskernes dagbog 2/9 1992<br />
På museet Brede Værk, nord for København, gemmer<br />
sig flere tusind dagbøger. Nationalmuseet og<br />
Danmarks Radio opfordrede danskerne til at skrive<br />
dagbog den 2. september 1992, og det resulterede<br />
i mere end 50.000 beretninger fra alle samfundslag.<br />
Alle dagbøgerne er arkiveret på Brede Værk, som er<br />
en del at Nationalmuseet.<br />
5.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Hvorfor tror I, at Kierkegaard har valgt at skrive Forførerens<br />
dagbog som en dagbog?<br />
Hvordan kan man se i forestillingen, at det er en<br />
dagbog? Hvilke virkemidler bliver der brugt?<br />
Diskutér, hvad dagbogen som genre betyder for<br />
historiens troværdighed.<br />
Prøv at omskrive en af scenerne i forestillingen FOR-<br />
FØRERNES <strong>DAGBOG</strong> til en tredjepersonsfortæller<br />
– hvad betyder det for historien?<br />
Skriver I selv dagbog?
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 9<br />
6.0 MUSIKKEN I FORESTILLINGEN<br />
Hos Jansens hører Johannes Cordelia spille klaver.<br />
Dette enkle billede skabte den første lyst til at give forestillingen<br />
en musikalsk dimension. Der skal tyngde til at<br />
tolke Kierkegaard og derfor faldt valget på Anne Linnet.<br />
Anne Linnet har tidligere vist, at hun mestrer at fortolke<br />
litteratur blandt andet med Barndommens gade, og har<br />
i masser af sange behandlet temaet forførelse – mest<br />
tydeligt i Marquis de Sade-tiden. Kierkegaard forholder<br />
sig med Forførerens dagbog til Don Juan-skikkelsen,<br />
og det var en operaopsætning af Don Juan på en studietur<br />
til Hamborg i gymnasietiden, der senere inspirerede<br />
hende til at søge ind på musikkonservatoriet og til<br />
selv at forfølge forførelse som et tema.<br />
Xanders karriere har også taget fart det sidste år. Han<br />
debuterede med singlen Det burde ikk være sådan her,<br />
og det er Xander, der står bag X Faktor vindersangen<br />
”Min øjesten”.<br />
Hendes anden søn, Marcus Linnet, har produceret. Linnet,<br />
Linnet og Linnet har indspillet hele syv nye numre,<br />
som skuespillerne lægger stemmer til på scenen.<br />
Anne Linnet<br />
Anne Linnet er født 1953 og er en dansk sangerinde<br />
og komponist.<br />
Anne Linnet har opnået stor anerkendelse for sine<br />
ærlige og ofte politiske og feministiske tekster.<br />
Gennem sin karriere har hun udgivet adskillige soloalbum<br />
og været medlem af Tears, Shit & Chanel,<br />
Anne Linnet Band og Marquis de Sade.<br />
Pressefoto
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 10<br />
6.1 I KØBENHAVN<br />
Af Anne Linnet & Xander Linnet<br />
Duft af kvinde og favn<br />
duft af by – København<br />
Alle gader og stræder de damper<br />
af et slør – feminin<br />
som berusende vin<br />
som et lys i alleernes lamper<br />
Denne duft tung og sød<br />
som i skovmossets skød<br />
her i haven og midt i det grønne<br />
Her på Frederiksberg<br />
er jeg pluds`lig så nær<br />
denne kvinde åh en af de skønne<br />
Endnu en på min vej<br />
duft af ”Forglem mig ej”<br />
Hvem vil kunne - jeg spør` mens jeg løber<br />
Peter Bangsvej er lang<br />
endnu større min trang<br />
til at afklæ` hvad duften den røber<br />
Åh eksotisk og varm<br />
som en krydret alarm<br />
sætter ild i alt under mit bælte<br />
Jeg må ha` lige her<br />
hvad jeg dufter og ser<br />
ellers tror jeg helt jeg vil ku` smelte<br />
Her i midtbyens lyd<br />
er hver kvinde en fryd<br />
for mit øje, min næse, mit øre<br />
Åh så dejligt et suk<br />
at min sjæl går på druk<br />
i hvad sanserne synes at høre<br />
Her i Bredgade ved<br />
jeg med stor sikkerhed<br />
bor en skønhed jeg ik` ka` la` være<br />
Jeg må snuse og smag`<br />
hendes ynders behag<br />
må jeg helt sikkert la` mig fortære<br />
Og jeg sanser mig fuld<br />
Ædelstene og guld<br />
er jo intet imod hvad det tænder<br />
dette stærke begær<br />
som at styre en hær<br />
i et skakspil hvor brikkerne brænder<br />
Åh min by er mit hjem<br />
unge kvinder er dem<br />
der fortryller min uro, min længsel<br />
Dybest set ser jeg på<br />
men jeg ved at jeg må<br />
finde hende der åbner mit fængsel<br />
Og hvor er hun mon den<br />
jeg kan kende igen<br />
den der gør, alle andre forsvinder<br />
Jeg har ledt overalt<br />
hvert et skørt har jeg talt<br />
her i byen der dufter af kvinder
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 11<br />
7.0 EKSISTENTIALISME<br />
Eksistentialisme er en filosofi, der sætter mennesket<br />
i centrum. Det er troen på, at mennesket skaber sin<br />
egen tilværelse, altså sin egen eksistens og identitet,<br />
gennem valg og handling.<br />
Man kan ikke ikke-vælge. Alt, hvad man gør, rummer<br />
et valg, som har en konsekvens. Og meningen med<br />
tilværelsen skabes udelukkende af de valg, vi træffer.<br />
Sandheden bliver således subjektiv, da sandheden<br />
er betinget af de valg, det enkelte menneske træffer.<br />
Der eksisterer altså ikke nogen objektiv sandhed eller<br />
mening med livet, og det gør mennesker bange og<br />
angste. Den eneste måde at overvinde angsten på er<br />
ved selv at vælge, da man dermed skaber mening med<br />
sin tilværelse.<br />
Mange betragter Søren Kierkegaard som grundlægger<br />
af eksistentialismen herhjemme. Men eksistentialismen<br />
slår først igennem som egentlig filosofisk retning i<br />
1940’erne og 1950’erne.<br />
Jean-Paul Sartre (1905-1980), der er fransk filosof,<br />
digter og forfatter, er grundlægger af den moderne<br />
eksistentialisme. I eksistentialismens storhedstid var<br />
Sartre, Simone de Beauvoir (1908-1986) og Albert<br />
Camus (1913-1960) blandt dem, der tegnede retningen.<br />
Fra eksistentialismens højborg, Paris, bredte filosofien<br />
sig til det meste af Europa.<br />
Jean-Paul Sartre<br />
Sartres påstand er, at mennesket realiserer sig selv<br />
gennem sine handlinger. I Sartres univers eksisterer<br />
der ingen gud, og mennesket er derfor overladt<br />
til sig selv og er dømt til frihed og angst.<br />
I 1943 udkom Sartres gennemslagsværk L’Être et<br />
le Néant (Væren og intet), som analyserer menneskets<br />
forhold til omverdenen.<br />
Sartres filosofi blev et modefænomen, der påvirkede<br />
litteratur, teater og film og kom til udtryk i en<br />
særlig livsstil blandt yngre intellektuelle – eksistentialisterne,<br />
der frekventerede Paris’ caféer og<br />
jazzklubber.<br />
7.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Hvad er eksistentialisme?<br />
Hvordan kommer eksistentialisme til udtryk i forestillingen<br />
<strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong>?<br />
I Kierkegaards eksistentialisme findes gud, men<br />
der er ingen gud i Sartres eksistentialisme – hvilken<br />
betydning har det?<br />
Diskutér, hvilken rolle ’valget’ spiller i eksistentialisme.
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 12<br />
8.0 SØREN AABYE KIERKEGAARD<br />
Søren Aabye Kierkegaard (1813-1855) er en dansk teolog,<br />
filosof og forfatter. Han er født i København som<br />
den yngste af en søskendeflok på syv.<br />
Kierkegaards mor, Ane Sørensdatter Lund (1768-1834),<br />
ved man ikke meget om, andet end hun var tjenestepige.<br />
Faren, Michael Pedersen Kierkegaard (1756-1838),<br />
voksede op på den jyske hede i fattige omgivelser, men<br />
tog til København, hvor han som hosekræmmer lærte<br />
sig at spinde guld på sine uldvarer. Senere grundlagde<br />
han den formue, der blev den materielle forudsætning<br />
for hans yngste søns litterære virksomhed ved at etablerede<br />
sig som storkøbmand og boligspekulant.<br />
I 1830 blev Kierkegaard student fra Borgerdydskolen,<br />
og herefter begyndte han at læse teologi, men brugte<br />
en stor del af studietiden på især filosofi og romantisk<br />
litteratur. Han forlovede sig med den ni år yngre Regine<br />
Olsen, men forlovelsen blev brudt året efter. Og det fik<br />
indgribende betydning for Kierkegaards forfatterskab,<br />
som han i februar 1843 indledte med Enten-Eller.<br />
Filosofisk og teologisk er Kierkegaard en moderne<br />
klassiker. Han har især haft afgørende betydning for<br />
de forskellige former for eksistenstænkning, der slog<br />
igennem i Tyskland i 1920’erne og i Frankrig i slutningen<br />
af 1940’erne. Og Kierkegaards tænkning er nået vidt<br />
omkring i verden, hvilket afspejles i de mange oversættelser<br />
af hans forfatterskab til alverdens sprog, blandt<br />
andet tysk, fransk, engelsk, spansk, russisk, polsk,<br />
japansk og kinesisk.<br />
Også i dag er der stor interesse for Kierkegaards forfatterskab,<br />
særligt er man optaget af hans litterære og<br />
tematiske mangfoldighed i forfatterskabet.<br />
Seks stadier<br />
Gennem sit forfatterskab beskriver Kierkegaard<br />
menneskets seks eksistens-stadier:<br />
Spidsborgeren: Denne person forholder sig ikke<br />
til sig eget selv, da personen endnu ikke har set<br />
sig selv og derfor lever i ligegyldig konformitet og<br />
vane.<br />
Æstetikeren: Denne person forholder sig til sit eget<br />
selv, men ønsker at flygte fra sin egen eksistens.<br />
Ironikeren: Når æstetikeren forsøger at acceptere<br />
sin egen eksistens, vil han i første omgang distancere<br />
sig med ironi.<br />
Etikeren: Det ærlige og ansvarlige stadie, hvor personen<br />
er trådt i eksistens og ikke fornægter sit eget<br />
selv. Men etikeren vil mangle mening i tilværelsen<br />
og vil blive grebet af en eksistentiel angst.<br />
Humor: Mellemstadie inden det religiøse stadie.<br />
Det religiøse stadie: Dette stadie er delt i Religiøsitet<br />
A og Religiøsitet B. Religiøsitet A kræver<br />
ikke noget personligt engagement, da personen<br />
trofast går i kirke, men mere af rutine end egentlig<br />
eget valg. Ifølge Kierkegaard er denne form for religiøsitet<br />
uacceptabel, da man ikke selv tager stilling,<br />
men lader sig styre af religionen som institution.<br />
Religiøsitet B er det ultimative stadie, idet det<br />
er den lidenskabelige og åndeligt krævende tro,<br />
hvor personen indser det paradoksale og absurde i<br />
det kristne gudsbegreb.<br />
8.0 ARBEJDSØVELSER<br />
Diskutér Kierkegaards seks stadier.<br />
Genkender I nogle af stadierne i karaktererne i forestillingen<br />
<strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong>?
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 13<br />
8.1 KIERKEGAARDS KØBENHAVN<br />
København er kulissen for Johannes’ forførelsesproces.<br />
Det er her, han første gang får øje på Cordelia:<br />
”Jeg gik på Langelinje. Skødesløs og uden at agte på<br />
mine omgivelser. Da faldt mit øje på hende. Hende.”<br />
Derefter forsvinder Cordelia for ham og han leder København<br />
igennem for at finde hende igen. Og så på en<br />
sti mellem Østerport og Nørreport dukker hun op igen:<br />
”Det var på en sti, der ligger mellem Nørreport og<br />
Østerport. Hun var alene. Klokken var omtrent halv syv.<br />
Hun gik langsomt. Søen var stille. Beskæftiget med<br />
sine egne tanker. Blegdammens bygninger spejlede<br />
sig i vandet. Jeg holdt mig i fjern afstand og indsugede<br />
hendes billede.”<br />
Men hvordan så København egentlig ud på Kierkegaards<br />
tid?<br />
I 1813 gik den danske stat fallit. Som konsekvens af<br />
englændernes angreb på København sluttede Danmark<br />
sig til Frankrig under Napoleonskrigene. Det blev dyrt<br />
for Danmark at kæmpe på Napoleons side, og resultatet<br />
blev, at staten gik fallit. Det betød også, at Danmark<br />
måtte afstå Norge i 1814 til Sverige efter Napoleons<br />
nederlag. Tabet af Norge gjorde, at Danmark mistede et<br />
stort marked og besværliggjorde den danske søhandel.<br />
Selvom den danske økonomi lå i ruiner på dette tidspunkt,<br />
er perioden alligevel gået over i historien som<br />
Den danske guldalder. Det skyldes, at der i København<br />
inden for videnskab, litteratur og kunst var en række<br />
videnskabsmænd og kunstnere, som gjorde sig bemærkede<br />
nationalt og internationalt. Strømningen var<br />
centreret omkring en række københavnske kunstnere,<br />
som Søren Kierkegaard, H.C. Andersen, Bertel Thorvaldsen<br />
og C.W. Eckersberg.<br />
Også trafikalt var Kierkegaards tid fuld af forandringer.<br />
I 1841 fik hestedrosker selskab af hesteomnibusser.<br />
Men i 1847 fik hestene konkurrence af jernbanen, der<br />
kørte strækningen København - Roskilde. På Valby<br />
station gjorde toget stop for at københavnerne kunne<br />
tage på søndagsture til Frederiksberg.<br />
8.1 ARBEJDSØVELSER<br />
Tag på klasseudflugt til København.<br />
Et stenkast fra magtens centrum, Christiansborg,<br />
ligger det smukke Thorvaldsens museum. Museet<br />
åbnede i 1848, og her finder I en samling af næsten<br />
alle billedhuggeren Bertel Thorvaldsens originalmodeller<br />
til de skulpturer, han udførte til mange lande i<br />
Europa.<br />
På Rådhuspladsen møder I H.C. Andersen, der<br />
skuer over menneskemyldret på pladsen. Digteren<br />
og forfatteren H.C. Andersen er kendt i hele verden<br />
for sine eventyr.<br />
Og på Assistens kirkegården på Nørrebro kan I<br />
besøge Kierkegaards grav. Assistens kirkegården<br />
blev oprettet i 1760, fordi det kneb med pladsen<br />
på kirkegårdene inden for de københavnske volde.<br />
Kirkegården er særlig kendt, fordi der er en række<br />
danske kendte personer begravet der.
MUNGOPARK v <strong>FORFØRERENS</strong> <strong>DAGBOG</strong> 14<br />
9.0 KILDER OG BAGGRUND<br />
”An Education”<br />
-Lone Scherfig<br />
”Enten-Eller”<br />
-Søren Kierkegaard<br />
“Good Bye, Lenin!”<br />
-Wolfgang Becker<br />
9.1 LINKS<br />
- www.annelinnet.dk<br />
- www.assistens.dk<br />
- www.bredevaerk.natmus.dk<br />
- www.mungopark.dk<br />
- www.thorvaldsensmuseum.dk<br />
Forførerens dagbog – undervisningsmateriale©<br />
<strong>Mungo</strong> <strong>Park</strong>, 2011<br />
Tekst og redaktion: Lise Carstensen, Katrina Schelin<br />
Layout: Jon Kort<br />
Pressefoto: Mikkel Russel<br />
& MUNGO PARK ALLERØD<br />
FRITZ HANSENS VEJ 23<br />
DK-3450 ALLERØD<br />
WWW.MUNGOPARK.DK<br />
(+45) 4813.1300<br />
INFO@MUNGOPARK.DK