Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
åde er troende og uddannet religionssociolog. 151 Som troende<br />
arbejder hun med et universelt, transcendent religionsbegreb,<br />
hvor shari’a betegner rammen for, hvordan mennesker, som<br />
individer og samfund, bedst kan tjene Allah. Og som religionssociolog<br />
<strong>–</strong> blandt andet <strong>–</strong> arbejder hun med et relativistisk<br />
religionsbegreb, hvor religion er lig med kultur, og hvor religionens<br />
udøvelse er afhængig af kontekst, af menneskelig fortolkning og<br />
magtforhold. Khankans nej til shari’a-resolutionen bundede i<br />
henvisningen til det universelle religionsbegreb, et absolut, hun<br />
som troende umuligt kunne forkaste. Hvad hun derimod kunne<br />
sige nej til, var hvordan shari’a blev praktiseret og tolket af<br />
mennesker i en bestemt kontekst og dermed relativeret: "Det er<br />
mennesker, der begår vold, det er mennesker, der begår terror, det<br />
er mennesker, der begår brud på menneskerettigheder", sagde<br />
hun i et efterfølgende radiointerview. 152 I sagen om shari’a-resolutionen<br />
reagerede hun på, hvad hun så som en manglende<br />
markering af forskel imellem det universelle og det relative <strong>–</strong> ikke<br />
mindst fordi en ureflekteret normativ fordømmelse ville kunne<br />
medføre en dæmonisering af alle <strong>muslim</strong>er.<br />
ISLAMISKE FORTOLKNINGER OG FORTOLKERE <strong>–</strong> ET BROGET BILLEDE<br />
Beskrivelsen af Fatih Alev og Sherin Khankan er relevant af flere<br />
årsager for vores forståelse af <strong>muslim</strong>ske unges organiserede<br />
aktiviteter i <strong>Danmark</strong>. De to profiler er individuelle eksempler på<br />
den tolkningsmæssige variation, som findes imellem <strong>muslim</strong>ske<br />
ungdomsforeninger, og kompleksiteten i den autoritet, som<br />
foreningerne afføder. Og de er eksempler på, at personlig gennemslagskraft<br />
har en central betydning for, hvordan <strong>muslim</strong>ske ungdomsforeninger<br />
kommer til orde <strong>–</strong> og hvilke fortolkninger som<br />
bliver udslagsgivende inden for dem. Den individualisme, som<br />
både unge <strong>muslim</strong>er og det omgivende samfund agiterer for, viser<br />
sin betydning i disse processer.<br />
Men billedet er ikke komplet. Andre elementer må<br />
præsenteres og analyseres, for at vi kan komme dybere ned i,<br />
hvorfor foreninger, identitetsdannelser og religiøse tolkninger ser<br />
ud, som de gør. Hvad enten vi taler om <strong>muslim</strong>ske ungdomsforeninger<br />
eller markante profiler, forholder de sig til det omgivne<br />
samfund. Her er det værd at vende blikket bort fra den<br />
diskussion, som finder sted blandt <strong>muslim</strong>er, og se på diskussionen<br />
om <strong>muslim</strong>er i den danske offentlighed og på den politiske<br />
scene <strong>–</strong> herunder hvad islam betyder for forståelsen af en dansk,<br />
national identitet.<br />
151 Jens Kristian Dreyer, “Strid om profetens skæg?”, Information, 21. september,<br />
2002.<br />
152 P1, “Orientering”, www.dr.dk/DR-nyheder/orientering/ram/sharia.ram<br />
(downloaded juli 2007).<br />
80