Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
Muslim i Danmark – muslim i verden - SFI
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Opfattelsen af umma bliver meget mere virkelig, når man har en<br />
islamisk stat. Der kan man se, at der er noget, som man er fælles om.<br />
Men på nuværende tidspunkt, der har man ikke den følelse af, at<br />
<strong>muslim</strong>er er en enhed… Lige nu er det næsten en utopi at tale om en<br />
islamisk stat, netop fordi der er så forskellige interesser. 261<br />
Den transnationale umma er altså mange ting. Den er oplevelsen<br />
af fælles lidelse. Den er den ultimative islamiske stat. Den er små,<br />
usammenhængende enklaver af interessefælles-skaber. Den er et<br />
krav om at føle ansvarlighed for de nødlidende trosfæller, som bor<br />
forskellige steder i <strong>verden</strong>, og forståelsen af en selv som uden for<br />
et nationalt fællesskabs anerkendelse og mulig-heder. Men<br />
ummaen er i langt de fleste tilfælde en ide, en utopi <strong>–</strong> noget, som<br />
man gerne så eksisterede, men som ikke gør det for øjeblikket.<br />
Ummaen er altså langt mere vision, end den er egentlig praksis.<br />
Hvorfor kommer denne vision så til at spille så central en rolle i<br />
den måde, som danske unge <strong>muslim</strong>er fremstiller sig selv på, ikke<br />
mindst i interaktionen med majoriteten? Ideen om ummaen har på<br />
den ene side funktionen af at markere fællesskab, men også styrke<br />
for dem, som befinder sig i en minoritetssituation. Igennem forbindelsen<br />
til et større, grænseløst fællesskab finder man et formål,<br />
som giver mening i den situation, som man befinder sig i. Ideen om<br />
ummaen sætter ord på erfaringer, begivenheder og magtforhold,<br />
som nutidens <strong>verden</strong> og livet i <strong>Danmark</strong> kendetegnes ved, og/eller<br />
som afspejles i de nyheder, som forældregenerationen modtager fra<br />
oprindelseslandet. Hertil kommer, at ideen om et fællesskab som<br />
sådan er central i enhver religionsudøvelse og ofte forstås på et<br />
metaplan <strong>–</strong> her er islam ikke exceptionel. Også fra den kristne<br />
kirkes trosbekendelse kender vi fokus på fællesskabet som en<br />
konstitueret del af gudsdyrkelsen, når det fremføres, at de troende<br />
bekender sig til "den hellige, almindelige kirke [og] de hel-liges<br />
samfund".<br />
Umma-begrebet som et transnationalt begreb skaber og<br />
markerer et forestillet fællesskab. Markeringen anvendes indadtil<br />
som en måde at skabe ansvarsfølelse over for andre troende og<br />
motivere til fælles handling på. Udadtil, mod det omgivende<br />
samfund, kan vi som tidligere nævnt se markeringen som<br />
(identitets)politisk, som en måde at skabe synlighed og påberåbe<br />
sig lokal/national indflydelse. Denne markering mangler de<br />
nuancer og forskelligheder, som de unge hver især, med deres<br />
individuelle, særegne tolkninger af begrebet, sætter ord på.<br />
Begrebet bliver entydigt <strong>–</strong> og ligeledes bliver det entydigt, at<br />
ummaen eksisterer. Det er i denne (tilsyneladende) entydighed <strong>–</strong><br />
ikke mindst i sin transnationale dimension <strong>–</strong> at begrebet bliver<br />
261 Interview, 26. Januar.<br />
130