Det psykologiske chok Efter at en livstruende fare er for- nemmet ...
Det psykologiske chok Efter at en livstruende fare er for- nemmet ...
Det psykologiske chok Efter at en livstruende fare er for- nemmet ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Det</strong> <strong>psykologiske</strong> <strong>chok</strong><br />
<strong>Eft<strong>er</strong></strong> <strong>at</strong> <strong>en</strong> livstru<strong>en</strong>de <strong>fare</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong><strong>nemmet</strong>,<br />
består d<strong>en</strong> fysiologiske<br />
<strong>chok</strong>reaktion i <strong>en</strong> omf<strong>at</strong>t<strong>en</strong>de mobilis<strong>er</strong>ing:<br />
1) Blodet trækkes væk fra<br />
yd<strong>er</strong>områd<strong>er</strong>ne og ind til hj<strong>er</strong>tet og<br />
kropp<strong>en</strong>s store muskl<strong>er</strong> 2) lev<strong>er</strong><strong>en</strong><br />
frigiv<strong>er</strong> blodsukk<strong>er</strong> 3) d<strong>er</strong> frigives<br />
<strong>en</strong>dorfin<strong>er</strong>, som sænk<strong>er</strong> sm<strong>er</strong>tetærskl<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> kropslige mobilis<strong>er</strong>ing gør<br />
os par<strong>at</strong>e til <strong>at</strong> kæmpe ell<strong>er</strong> flygte.<br />
De ældre dele af hj<strong>er</strong>n<strong>en</strong> (hj<strong>er</strong>nestamm<strong>en</strong><br />
og det limbiske system)<br />
ov<strong>er</strong>tag<strong>er</strong> styring<strong>en</strong> af adfærd<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> parallelle <strong>psykologiske</strong> proces<br />
<strong>er</strong> beskrevet i figur 2. <strong>Det</strong> <strong>er</strong> som om<br />
bevidsthed<strong>en</strong> spaltes i <strong>en</strong> særlig opmærksom<br />
og våg<strong>en</strong> del, som <strong>er</strong> meget<br />
konc<strong>en</strong>tr<strong>er</strong>et om ov<strong>er</strong>levelsesrelevante<br />
sanseindtryk (g<strong>er</strong>ningsmand<strong>en</strong>s<br />
øjne ell<strong>er</strong> d<strong>en</strong> kniv, han har plac<strong>er</strong>et<br />
ved sid<strong>en</strong> af off<strong>er</strong>ets hals), tank<strong>er</strong><br />
(”hvad kan jeg gøre <strong>for</strong> <strong>at</strong> slippe<br />
væk”, ”prøve <strong>at</strong> huske k<strong>en</strong>detegn til<br />
et signalem<strong>en</strong>t”) og handling<strong>er</strong> (”<strong>at</strong><br />
være helt tavs”, ”<strong>at</strong> sinke <strong>for</strong>løbet<br />
ved <strong>at</strong> være helt passiv i håb om <strong>at</strong><br />
nog<strong>en</strong> dukk<strong>er</strong> op”). D<strong>en</strong> and<strong>en</strong> del af<br />
bevidsthed<strong>en</strong> <strong>er</strong> som lammet. Almindeligvis<br />
<strong>er</strong> det følels<strong>er</strong>ne, d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
fravær<strong>en</strong>de, og hvor det hele opleves<br />
uvirkeligt som <strong>en</strong> film. M<strong>en</strong> det kan<br />
også være kropp<strong>en</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> lammet.<br />
D<strong>en</strong>ne tilstand optræd<strong>er</strong>, når p<strong>er</strong>son<strong>en</strong><br />
ubevidst <strong>er</strong>k<strong>en</strong>d<strong>er</strong>, <strong>at</strong> d<strong>er</strong> ikke <strong>er</strong><br />
nog<strong>en</strong> chance <strong>for</strong> <strong>at</strong> undslippe. Levine<br />
(1997) kald<strong>er</strong> d<strong>en</strong>ne tilstand <strong>for</strong>
tonisk immobilitet, hvilket <strong>er</strong> <strong>en</strong> paradoksal<br />
blanding af spændthed fra<br />
kamp/flugt-mobilis<strong>er</strong>ing og så <strong>en</strong><br />
passiv stivnet tilstand med lav puls,<br />
ud<strong>en</strong> tank<strong>er</strong>, med følelsesløshed,<br />
sm<strong>er</strong>tefri. Tilstand<strong>en</strong> skyldes, <strong>at</strong> både<br />
det symp<strong>at</strong>iske og det parasymp<strong>at</strong>iske<br />
n<strong>er</strong>vesystem <strong>er</strong> aktiv<strong>er</strong>ede og<br />
modvirk<strong>er</strong> hinand<strong>en</strong>. <strong>Det</strong>te reakti-<br />
Følels<strong>er</strong><br />
De ændrede bevidsthedstilstande i<br />
<strong>for</strong>bindelse med <strong>chok</strong> result<strong>er</strong><strong>er</strong> i, <strong>at</strong><br />
in<strong>for</strong>m<strong>at</strong>ion bearbejdes på et ikkebevidst<br />
niveau, som <strong>er</strong> k<strong>en</strong>detegnet<br />
ved krops<strong>for</strong>nemmels<strong>er</strong>, <strong>for</strong>estillingsbilled<strong>er</strong><br />
og sanseoplevels<strong>er</strong><br />
(Christianson, 1996). Parallelt med<br />
d<strong>en</strong>ne bevidsthedstilstand vil adfærd<strong>en</strong><br />
være instinktiv, ov<strong>er</strong>levelsesori<strong>en</strong>t<strong>er</strong>et.<br />
Spaltning<br />
Figur 2. Model <strong>for</strong> bevidsthed<strong>en</strong> i <strong>chok</strong><br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
onsmønst<strong>er</strong> har vi fælles med dyr<strong>en</strong>e.<br />
Mønstret har <strong>en</strong> pot<strong>en</strong>tiel ov<strong>er</strong>levelsesværdi<br />
(<strong>for</strong>di g<strong>er</strong>ningsmand<strong>en</strong><br />
kan miste int<strong>er</strong>ess<strong>en</strong>) ell<strong>er</strong> kan betyde<br />
<strong>en</strong> m<strong>er</strong>e skånsom død. Driv<strong>er</strong><br />
dødsfar<strong>en</strong> midl<strong>er</strong>tidigt ov<strong>er</strong>, kan p<strong>er</strong>son<strong>en</strong><br />
hurtigt tage flugt<strong>en</strong>. Var<strong>er</strong> tilstand<strong>en</strong><br />
<strong>for</strong> længe, kan d<strong>en</strong> være livstru<strong>en</strong>de.<br />
P<strong>er</strong>ception<br />
Kognition<br />
Handling<strong>er</strong><br />
Ov<strong>en</strong>nævnte kan <strong>for</strong>klare det fænom<strong>en</strong>,<br />
<strong>at</strong> traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ede ofte ikke har<br />
adgang til de voldsomme begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>,<br />
<strong>for</strong>di disse blev oplevet ell<strong>er</strong><br />
indlært i <strong>en</strong> ekstraordinær bevidsthedstilstand,<br />
hvor de høj<strong>er</strong>e kognitive<br />
funktion<strong>er</strong> (r<strong>at</strong>ionel tænkning,<br />
sprog osv.) ikke var tilgængelige.<br />
<strong>Det</strong>te synspunkt kaldes ”tilstandsafhængig<br />
indlæring” og indebær<strong>er</strong> be-
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
handlingsmæssigt, <strong>at</strong> off<strong>er</strong>et må<br />
bringes tilbage til samme slags tilstand<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> kunne g<strong>en</strong>kalde sig <strong>for</strong>løbet.<br />
De fraspaltede følels<strong>er</strong> hjælp<strong>er</strong> til <strong>at</strong><br />
<strong>for</strong>hindre kaotisk adfærd, som kunne<br />
skade p<strong>er</strong>son<strong>en</strong> yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e. G<strong>er</strong>ningsmand<strong>en</strong><br />
og s<strong>en</strong><strong>er</strong>e andre p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
(og off<strong>er</strong>et selv) kan fejltolke d<strong>en</strong><br />
tilsynelad<strong>en</strong>de ro i <strong>chok</strong>ket, som om<br />
IV<br />
I<br />
III<br />
d<strong>er</strong> var tale om velov<strong>er</strong>vejethed og<br />
accept af situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> beskrevne spaltning kaldes også<br />
<strong>for</strong> <strong>en</strong> dissoci<strong>at</strong>ion og kan ses som et<br />
psykologisk <strong>for</strong>svar ell<strong>er</strong> <strong>en</strong> midl<strong>er</strong>tidig<br />
flugt og distanc<strong>er</strong>ing fra uundgåelige<br />
rædsl<strong>er</strong>.<br />
Amnesi <strong>for</strong> mellemligg<strong>en</strong>de<br />
detalj<strong>er</strong><br />
Figur 3. Model <strong>for</strong> d<strong>en</strong> p<strong>er</strong>ceptuelle kond<strong>en</strong>s<strong>er</strong>ing (”ætsning”) eft<strong>er</strong> traum<strong>er</strong><br />
II<br />
Sc<strong>en</strong><strong>er</strong> i fast rækkefølge
I dag<strong>en</strong>e eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong> <strong>for</strong>egår d<strong>er</strong><br />
<strong>en</strong> vigtig ændring af indtrykk<strong>en</strong>e fra<br />
ov<strong>er</strong>faldet hos de fleste ofre. Process<strong>en</strong><br />
<strong>er</strong> vist i figur 3. Nogle indtryk<br />
udvælges (ubevidst) og begynd<strong>er</strong> <strong>at</strong><br />
tiltrække sig m<strong>er</strong>e <strong>en</strong><strong>er</strong>gi og samtidig<br />
begynd<strong>er</strong> glemsl<strong>en</strong> <strong>at</strong> brede sig <strong>for</strong><br />
de mellemligg<strong>en</strong>de detalj<strong>er</strong>. Indtrykk<strong>en</strong>e<br />
<strong>er</strong> tit bestemte sc<strong>en</strong><strong>er</strong>, hvor situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong><br />
tog <strong>en</strong> ny drejning, f.eks.<br />
da angrebet startede, da g<strong>er</strong>ningsmand<strong>en</strong><br />
trak sit lem frem, ell<strong>er</strong> da<br />
andre kom til stede, og det pludseligt<br />
var muligt <strong>at</strong> flygte.<br />
I løbet af kort tid begynd<strong>er</strong> de udvalgte<br />
sc<strong>en</strong><strong>er</strong> <strong>at</strong> optræde i <strong>en</strong> bestemt<br />
rækkefølge. Sc<strong>en</strong><strong>er</strong>ne og rækkefølg<strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>tages hundredvis af gange på<br />
<strong>en</strong> tvangsmæssig måde. <strong>Det</strong> <strong>er</strong> svært,<br />
tit umuligt, <strong>for</strong> off<strong>er</strong>et <strong>at</strong> konc<strong>en</strong>tr<strong>er</strong>e<br />
sig om arbejde ell<strong>er</strong> studi<strong>er</strong>, og i fritid<strong>en</strong><br />
når hun vil slappe af, <strong>er</strong> det også<br />
tit umuligt, <strong>for</strong>di ”film<strong>en</strong>” med<br />
sc<strong>en</strong><strong>er</strong>ne afspilles hele tid<strong>en</strong>, ja selv<br />
om n<strong>at</strong>t<strong>en</strong> <strong>for</strong>tsætt<strong>er</strong> d<strong>en</strong>. D<strong>er</strong><strong>for</strong> <strong>er</strong><br />
ordet ”invad<strong>er</strong><strong>en</strong>de” i PTSDdiagnos<strong>en</strong><br />
om g<strong>en</strong>oplevels<strong>er</strong>ne godt<br />
valgt, <strong>for</strong>di det fang<strong>er</strong> ess<strong>en</strong>s<strong>en</strong> af det<br />
påtræng<strong>en</strong>de, som off<strong>er</strong>et kun med<br />
stort besvær kan skubbe væk. Oplevels<strong>en</strong><br />
af ikke <strong>at</strong> kunne bestemme<br />
ov<strong>er</strong> sin eg<strong>en</strong> opmærksomhed <strong>er</strong> meget<br />
g<strong>en</strong><strong>er</strong><strong>en</strong>de og kan medvirke til <strong>en</strong><br />
frygt <strong>for</strong>, <strong>at</strong> man <strong>er</strong> ved <strong>at</strong> blive skør.<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
Traume variable<br />
Fl<strong>er</strong>e <strong>for</strong>hold kan influ<strong>er</strong>e på, hvordan<br />
vi reag<strong>er</strong><strong>er</strong> på de svære begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>,<br />
og i hvilket omfang vi belastes<br />
eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de.<br />
Nogle af disse <strong>for</strong>hold kan handle<br />
om, <strong>at</strong> man har følt sig truet på eget<br />
liv og legeme og måske været i kontakt<br />
med eg<strong>en</strong> dødsangst. <strong>Det</strong> kan<br />
være ov<strong>er</strong>væld<strong>en</strong>de skræmm<strong>en</strong>de <strong>at</strong><br />
have været angst <strong>for</strong> <strong>at</strong> skulle dø ell<strong>er</strong><br />
blive invalid<strong>er</strong>et. I sådanne situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong><br />
kan man på grund af trusl<strong>en</strong><br />
und<strong>er</strong>kaste sig totalt - eksempelvis<br />
und<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong> helt undlade <strong>at</strong> gøre<br />
modstand ell<strong>er</strong> råbe om hjælp,<br />
hvilket kan være <strong>en</strong> livsredd<strong>en</strong>de<br />
handling i situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> i eft<strong>er</strong><strong>for</strong>løbet<br />
kan off<strong>er</strong>et plages af skyldfølelse<br />
og selvbebrejdels<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> ikke<br />
<strong>at</strong> have handlet and<strong>er</strong>ledes i situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>.<br />
Andre <strong>for</strong>hold som kan influ<strong>er</strong>e kan<br />
være grad<strong>en</strong> af tabsoplevelse i situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>.<br />
Som eksempel på grad<strong>en</strong> af<br />
tabsoplevels<strong>er</strong> kan i <strong>for</strong>bindelse med<br />
voldtægt nævnes tabet af tillid<strong>en</strong> til<br />
andre m<strong>en</strong>nesk<strong>er</strong>, tabet af tro<strong>en</strong> på <strong>at</strong><br />
være usårlig, <strong>at</strong> ing<strong>en</strong> vil gøre én<br />
ondt ell<strong>er</strong> tabet af tro<strong>en</strong> på, <strong>at</strong> man<br />
altid nok skal klare sig.<br />
Grad<strong>en</strong> af uv<strong>en</strong>tethed kan ligeledes<br />
påvirke oplevels<strong>en</strong> af traumet og eft<strong>er</strong><strong>for</strong>løbet.<br />
Har man mulighed <strong>for</strong><br />
m<strong>en</strong>talt <strong>at</strong> <strong>for</strong>b<strong>er</strong>ede sig på <strong>en</strong> svær
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
begiv<strong>en</strong>hed, kan man nå <strong>at</strong> indstille<br />
sig og d<strong>er</strong>med opbygge <strong>en</strong> <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
kontrol, hvilket ikke <strong>er</strong> muligt ved<br />
d<strong>en</strong> uv<strong>en</strong>tede hændelse.<br />
En læng<strong>er</strong>evar<strong>en</strong>de belastning som<br />
f.eks. <strong>at</strong> være taget som gidsel g<strong>en</strong>nem<br />
læng<strong>er</strong>e tid kan få svær<strong>er</strong>e konsekv<strong>en</strong>s<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong> d<strong>en</strong>, som udsættes <strong>for</strong><br />
oplevels<strong>en</strong> <strong>en</strong>d <strong>en</strong> ganske kortvarig<br />
hændelse.<br />
Risiko <strong>for</strong> g<strong>en</strong>tagelse af traumet <strong>er</strong><br />
ligeledes meget belast<strong>en</strong>de. Lev<strong>er</strong><br />
man i et voldeligt <strong>for</strong>hold, hvor risiko<strong>en</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> blive uds<strong>at</strong> <strong>for</strong> vold <strong>en</strong>dnu<br />
<strong>en</strong> gang <strong>er</strong> tilstede, kan tank<strong>en</strong> om<br />
g<strong>en</strong>tagelse af hændels<strong>en</strong> være angstskab<strong>en</strong>de.<br />
Situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> hvor d<strong>er</strong> kan <strong>for</strong>ekomme<br />
moralsk konflikt kan også være svære.<br />
Et voldtægtsoff<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> måske har<br />
været svært alkoholpåvirket ved<br />
voldtægt<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> frivilligt har fulgt<br />
voldtægtsmand<strong>en</strong>, kan rammes af<br />
selvbebrejdels<strong>er</strong>, skyldfølelse og<br />
skamfuldhed, ligesom omgivels<strong>er</strong>ne<br />
tilsigtet ell<strong>er</strong> utilsigtet kan reag<strong>er</strong>e<br />
<strong>for</strong>dømm<strong>en</strong>de ov<strong>er</strong><strong>for</strong> off<strong>er</strong>et. ”Kunne<br />
du ikke have tænkt dig om? Var<br />
du ikke selv lidt ude om det?” - og<br />
andre lign<strong>en</strong>de reaktion<strong>er</strong>.<br />
Samfundet kan nogle gange påvirkes<br />
i større grad af voldtægt. I krig<strong>en</strong> i<br />
Bosni<strong>en</strong> og Kosovo brugte man i vid<br />
omfang voldtægt som und<strong>er</strong>trykkelses-<br />
ell<strong>er</strong> udstødelsesmiddel, hvor<br />
talrige kvind<strong>er</strong> ikke blot led und<strong>er</strong><br />
krig<strong>en</strong> og d<strong>en</strong>s følg<strong>er</strong> som rest<strong>en</strong> af<br />
befolkning<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> også led af følg<strong>er</strong>ne<br />
eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong> med mulig<br />
graviditet til følge og med moralske<br />
ov<strong>er</strong>vejels<strong>er</strong> om, hvorvidt de skulle<br />
beholde d<strong>er</strong>es ”djævlebørn” og leve<br />
med skamm<strong>en</strong> rest<strong>en</strong> af livet ell<strong>er</strong><br />
skille sig af med børn<strong>en</strong>e.<br />
Usædvanlige sansemæssige<br />
oplevels<strong>er</strong><br />
Ved livstru<strong>en</strong>de begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong> b<strong>er</strong>ett<strong>er</strong><br />
fl<strong>er</strong>e ofre eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de om oplevede<br />
p<strong>er</strong>ceptuelle <strong>for</strong>andring<strong>er</strong>, som<br />
har været fremmede og skræmm<strong>en</strong>de<br />
<strong>for</strong> dem. <strong>Det</strong> skal dog h<strong>er</strong> und<strong>er</strong>streges,<br />
<strong>at</strong> sådanne p<strong>er</strong>ceptuelle <strong>for</strong>andring<strong>er</strong><br />
må betragtes som normale<br />
reaktion<strong>er</strong> i eft<strong>er</strong><strong>for</strong>løbet. Når ofre<br />
har været i <strong>en</strong> situ<strong>at</strong>ion, hvor de har<br />
skullet kæmpe <strong>for</strong> d<strong>er</strong>es liv, synes<br />
d<strong>er</strong> <strong>at</strong> ske autom<strong>at</strong>iske ændring<strong>er</strong> i<br />
hj<strong>er</strong>neprocess<strong>er</strong>ne. Levine, 1997, og<br />
Van d<strong>er</strong> Kolk, 1996, skriv<strong>er</strong> h<strong>er</strong>om,<br />
<strong>at</strong> ofre eft<strong>er</strong> livstru<strong>en</strong>de begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong><br />
som <strong>en</strong> del af <strong>chok</strong>reaktion<strong>en</strong> opf<strong>at</strong>t<strong>er</strong>,<br />
bearbejd<strong>er</strong> og lagr<strong>er</strong> in<strong>for</strong>m<strong>at</strong>ion<br />
på <strong>en</strong> and<strong>en</strong> måde <strong>en</strong>d sædvanligt,<br />
d<strong>er</strong> gør det muligt <strong>at</strong> mobilis<strong>er</strong>e<br />
m<strong>en</strong>tale ressourc<strong>er</strong> til <strong>at</strong> håndt<strong>er</strong>e de<br />
livstru<strong>en</strong>de begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>. Så ikke<br />
nok med, <strong>at</strong> p<strong>er</strong>ceptuelle <strong>for</strong>andring<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> normale, de kan tillige være<br />
med til <strong>at</strong> hjælpe ofr<strong>en</strong>e ig<strong>en</strong>nem de<br />
traum<strong>at</strong>iske begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong> på <strong>en</strong> m<strong>er</strong>e<br />
h<strong>en</strong>sigtsmæssig måde <strong>for</strong> d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte.
En und<strong>er</strong>søgelse (Noyes og Slym<strong>en</strong>,<br />
1978-79) har vist, hvorledes ov<strong>er</strong>lev<strong>en</strong>de<br />
fra livstru<strong>en</strong>de begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong><br />
som fald- og drukneulykk<strong>er</strong>, bilulykk<strong>er</strong><br />
og alvorlig sygdom m.m. har oplevet<br />
p<strong>er</strong>ceptuelle <strong>for</strong>andring<strong>er</strong>. Und<strong>er</strong>søgels<strong>en</strong><br />
inklud<strong>er</strong>ede 205 ofre i<br />
alt og <strong>er</strong> således ret omf<strong>at</strong>t<strong>en</strong>de. Af<br />
disse ofre var 132 mænd og 73 var<br />
kvind<strong>er</strong>. Ned<strong>en</strong><strong>for</strong> <strong>er</strong> vist de hovedgrupp<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>,<br />
som ofr<strong>en</strong>es oplevels<strong>er</strong><br />
kunne inddeles i:<br />
Fysiske<br />
H<strong>er</strong> nævnes p<strong>er</strong>ceptuelle <strong>for</strong>andring<strong>er</strong><br />
som uk<strong>en</strong>dte krops<strong>for</strong>nemmels<strong>er</strong><br />
og oplevels<strong>er</strong> af, <strong>at</strong> kropp<strong>en</strong> <strong>er</strong> adskilt<br />
fra selvet ell<strong>er</strong> <strong>for</strong>andret i <strong>for</strong>m<br />
ell<strong>er</strong> størrelse. Syn og hørelse kan<br />
være uklart ell<strong>er</strong> usædvanligt skarpt,<br />
g<strong>en</strong>stande opf<strong>at</strong>tes som små ell<strong>er</strong><br />
langt væk, man oplev<strong>er</strong> <strong>for</strong>andring<strong>er</strong><br />
i farv<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> syn samt hør<strong>er</strong> uk<strong>en</strong>dte<br />
lyde.<br />
Kognitive (tankemæssige)<br />
Ind<strong>en</strong><strong>for</strong> det kognitive område angives<br />
<strong>for</strong>andring<strong>er</strong> som <strong>at</strong> ofr<strong>en</strong>es tank<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> speedet op, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e skarpe<br />
og lev<strong>en</strong>de <strong>en</strong>d sædvanligt - ell<strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong>e uklare. Endvid<strong>er</strong>e <strong>at</strong> tank<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
bevægels<strong>er</strong> <strong>er</strong> mekaniske.<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
Følelsesmæssige<br />
H<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> und<strong>er</strong>søgels<strong>en</strong> p<strong>er</strong>ceptuelle<br />
<strong>for</strong>andring<strong>er</strong> i <strong>for</strong>m af oplevels<strong>en</strong> af,<br />
<strong>at</strong> d<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>en</strong> væg mellem én selv og<br />
følels<strong>er</strong>ne ell<strong>er</strong> oplevelse af følelsesløshed<br />
ell<strong>er</strong> fravær af stærke følels<strong>er</strong>.<br />
<strong>Det</strong> <strong>er</strong> ikke ualmindeligt, <strong>at</strong> m<strong>en</strong>nesk<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> har været uds<strong>at</strong> <strong>for</strong> traum<strong>at</strong>iske<br />
begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>, eg<strong>en</strong>tlig ikke reag<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
følelsesmæssigt i <strong>for</strong>bindelse<br />
med ell<strong>er</strong> umiddelbart eft<strong>er</strong> hændels<strong>en</strong>.<br />
<strong>Det</strong>te kan være skræmm<strong>en</strong>de <strong>for</strong><br />
off<strong>er</strong>et selv og <strong>for</strong> omgivels<strong>er</strong>ne, som<br />
kan stå u<strong>for</strong>stå<strong>en</strong>de ov<strong>er</strong><strong>for</strong> d<strong>en</strong><br />
mangl<strong>en</strong>de følelsesmæssige reaktion.<br />
Off<strong>er</strong>et kan eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de reag<strong>er</strong>e<br />
med selvbebrejdels<strong>er</strong> i <strong>for</strong>m af, <strong>at</strong><br />
vedkomm<strong>en</strong>de burde have reag<strong>er</strong>et<br />
and<strong>er</strong>ledes ell<strong>er</strong> stærk<strong>er</strong>e i situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>.<br />
Andre har oplevet <strong>en</strong> følelse af<br />
<strong>at</strong> <strong>for</strong>stå <strong>en</strong> masse ell<strong>er</strong> <strong>en</strong> følelse af<br />
harmoni og <strong>en</strong>hed ell<strong>er</strong> glæde.<br />
Selvoplevelse<br />
Selvet kan opleves som fremmed ell<strong>er</strong><br />
uvirkeligt, ligesom mange føl<strong>er</strong><br />
sig adskilt fra kropp<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> fra v<strong>er</strong>d<strong>en</strong>.<br />
Att<strong>er</strong> andre b<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> om, <strong>at</strong> de<br />
har følt sig styret af <strong>en</strong> kraft ud<strong>en</strong> <strong>for</strong><br />
dem selv.<br />
Andre sanseoplevels<strong>er</strong><br />
Nogle oplev<strong>er</strong> indre <strong>for</strong>estillingsbilled<strong>er</strong><br />
som skarpe ell<strong>er</strong> lev<strong>en</strong>de, hvor<br />
hændels<strong>en</strong> således kan g<strong>en</strong>nemleves
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
ig<strong>en</strong> og ig<strong>en</strong>. Andre b<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> om, <strong>at</strong><br />
v<strong>er</strong>d<strong>en</strong> kan opleves som fremmed og<br />
uvirkelig, ell<strong>er</strong> kan <strong>for</strong>tælle, <strong>at</strong> de har<br />
haft <strong>en</strong> åb<strong>en</strong>baring.<br />
Noyes & Slym<strong>en</strong>s und<strong>er</strong>søgelse vis<strong>er</strong>,<br />
<strong>at</strong> næst<strong>en</strong> alle, d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>lev<strong>er</strong> <strong>en</strong><br />
livstru<strong>en</strong>de situ<strong>at</strong>ion og har været i<br />
<strong>chok</strong>, har haft nogle af de ov<strong>en</strong>nævnte<br />
usædvanlige, sansemæssige oplevels<strong>er</strong>.<br />
Mange ofre vælg<strong>er</strong> ikke <strong>at</strong><br />
<strong>for</strong>tælle om d<strong>en</strong> slags oplevels<strong>er</strong>,<br />
<strong>for</strong>di de <strong>er</strong> bange <strong>for</strong> omgivels<strong>er</strong>nes<br />
reaktion<strong>er</strong> (<strong>at</strong> de skal tro, man <strong>er</strong><br />
skør (hallucin<strong>er</strong>et) ell<strong>er</strong> vil gøre sig<br />
int<strong>er</strong>essant). De usædvanlige sansemæssige<br />
oplevels<strong>er</strong> udgør imidl<strong>er</strong>tid<br />
et vigtigt m<strong>at</strong><strong>er</strong>iale i <strong>for</strong>ståels<strong>en</strong> af<br />
<strong>chok</strong>oplevels<strong>en</strong> og de instinktive<br />
ov<strong>er</strong>vejels<strong>er</strong>/handlings<strong>for</strong>søg.<br />
Betydning<strong>en</strong> af specifikke<br />
omstændighed<strong>er</strong> i<br />
På baggrund af <strong>en</strong> analyse af 75 und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong><br />
af volds- og voldtægtsofre<br />
(Elklit, 1993) kan man med nogle<br />
<strong>for</strong>behold konklud<strong>er</strong>e følg<strong>en</strong>de:<br />
Er d<strong>er</strong> <strong>en</strong> oplevelse ell<strong>er</strong> <strong>for</strong>nemmelse<br />
af, <strong>at</strong> <strong>en</strong> situ<strong>at</strong>ion kan udvikle<br />
sig til <strong>at</strong> blive farlig, vil dette<br />
<strong>for</strong>hold være gunstigt i d<strong>en</strong> s<strong>en</strong><strong>er</strong>e<br />
bearbejdningsproces, <strong>for</strong>di det <strong>er</strong><br />
med til <strong>at</strong> styrke off<strong>er</strong>ets tro på, <strong>at</strong><br />
det <strong>er</strong> muligt <strong>at</strong> kontroll<strong>er</strong>e (opdag/undgå/afværge)<br />
fremtidige<br />
ov<strong>er</strong>greb).<br />
• D<strong>er</strong> s<strong>er</strong> ud til <strong>at</strong> være rel<strong>at</strong>ivt små<br />
<strong>for</strong>skelle mellem <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>m<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong> vold: Voldtægt, voldtægts<strong>for</strong>søg,<br />
bortførelse, ov<strong>er</strong>fald<br />
og røv<strong>er</strong>i. Årsag<strong>en</strong> h<strong>er</strong>til <strong>er</strong> sandsynligvis,<br />
<strong>at</strong> de livstru<strong>en</strong>de og fysisk<br />
krænk<strong>en</strong>de elem<strong>en</strong>t<strong>er</strong> <strong>er</strong> så<br />
fremtræd<strong>en</strong>de i <strong>for</strong>bindelse med<br />
oplevels<strong>en</strong> af hjælpeløshed og<br />
rædsel.<br />
• D<strong>er</strong> s<strong>er</strong> ud til <strong>at</strong> være <strong>en</strong> omv<strong>en</strong>dt<br />
u-<strong>for</strong>met samm<strong>en</strong>hæng mellem de<br />
anv<strong>en</strong>dte voldsmidl<strong>er</strong> og s<strong>en</strong><strong>er</strong>e<br />
symptomudvikling, således <strong>at</strong> bestemte<br />
trusl<strong>er</strong> i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>de af spektret<br />
og våb<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> <strong>en</strong>de af<br />
spektret får off<strong>er</strong>et til <strong>at</strong> und<strong>er</strong>kaste<br />
sig d<strong>en</strong> synlige ell<strong>er</strong> usynlige<br />
trussel, m<strong>en</strong>s fysisk magt i ”midt<strong>er</strong>området”<br />
vil give <strong>en</strong> følelse af<br />
<strong>at</strong> have gjort noget, m<strong>en</strong> også result<strong>er</strong>e<br />
i fl<strong>er</strong>e kvæstels<strong>er</strong> og flest<br />
symptom<strong>er</strong>.<br />
• Fysiske kvæstels<strong>er</strong> kan indtil <strong>en</strong><br />
vis grænse have <strong>en</strong> mod<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>en</strong>de<br />
indflydelse på symptomudvikling<strong>en</strong><br />
– måske <strong>for</strong>di sår og skramm<strong>er</strong><br />
gør det nemm<strong>er</strong>e <strong>for</strong> off<strong>er</strong>et <strong>at</strong><br />
blive troet og d<strong>er</strong>ved få social<br />
støtte. Sår og skramm<strong>er</strong> kan også<br />
være med til <strong>at</strong> flytte fokus fra de<br />
psykiske problem<strong>er</strong> og ov<strong>er</strong>skygge<br />
dem i <strong>en</strong> p<strong>er</strong>iode. M<strong>en</strong> <strong>er</strong> skad<strong>er</strong>ne<br />
betydelige, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> grund til<br />
<strong>at</strong> <strong>for</strong>v<strong>en</strong>te rel<strong>at</strong>ivt fl<strong>er</strong>e psykiske<br />
problem<strong>er</strong> ét år s<strong>en</strong><strong>er</strong>e.
Antallet af g<strong>er</strong>ningsmænd <strong>er</strong> <strong>en</strong><br />
velund<strong>er</strong>søgt faktor. Man kunne<br />
tro, <strong>at</strong> fl<strong>er</strong>e g<strong>er</strong>ningsmænd ville<br />
<strong>for</strong>stærke følels<strong>en</strong> af kontroltab og<br />
oplevels<strong>en</strong> af ondskab, m<strong>en</strong> und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong><br />
giv<strong>er</strong> ikke noget sikk<strong>er</strong>t<br />
billede af, om antallet af g<strong>er</strong>ningsmænd<br />
<strong>for</strong>værr<strong>er</strong> følg<strong>er</strong>ne af<br />
voldtægt.<br />
Rel<strong>at</strong>ion til g<strong>er</strong>ningsmænd <strong>er</strong> også<br />
velund<strong>er</strong>søgt; <strong>er</strong> det værre <strong>at</strong> blive<br />
voldtaget af <strong>en</strong> vildt fremmed <strong>en</strong>d<br />
af et nyt bek<strong>en</strong>dtskab, <strong>en</strong> gammel<br />
v<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> <strong>en</strong> tidlig<strong>er</strong>e kæreste?<br />
Hovedpart<strong>en</strong> af de eksist<strong>er</strong><strong>en</strong>de<br />
und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> rel<strong>at</strong>ion<strong>en</strong><br />
ikke gør nog<strong>en</strong> <strong>for</strong>skel m.h.t. s<strong>en</strong><strong>er</strong>e<br />
tilpasning.<br />
Betydning<strong>en</strong> af g<strong>er</strong>ningsstedet<br />
(eget hjem, k<strong>en</strong>dt/uk<strong>en</strong>dt område<br />
<strong>for</strong> off<strong>er</strong>et) <strong>for</strong> d<strong>en</strong> eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de<br />
symptomudvikling <strong>er</strong> usikk<strong>er</strong>.<br />
Hvilk<strong>en</strong> <strong>for</strong>skel gør ydet modstand?<br />
I <strong>Det</strong> kriminalpræv<strong>en</strong>tive<br />
Råds pjece om voldtægt fremhæves,<br />
<strong>at</strong> ”voldtægt kan <strong>for</strong>ebygges”<br />
(titl<strong>en</strong> på pjec<strong>en</strong>), og <strong>at</strong> man skal<br />
gøre modstand, så godt man kan,<br />
samtidig med <strong>at</strong> man skrig<strong>er</strong> om<br />
hjælp. D<strong>er</strong> advares dog mod <strong>at</strong> gå<br />
til modangreb (med mindre man<br />
har lært selv<strong>for</strong>svar), og man op<strong>for</strong>dres<br />
til <strong>at</strong> give eft<strong>er</strong>, hvis g<strong>er</strong>ningsmand<strong>en</strong><br />
<strong>er</strong> meget voldsom,<br />
tag<strong>er</strong> kvæl<strong>er</strong>tag ell<strong>er</strong> tru<strong>er</strong> med<br />
våb<strong>en</strong>.<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
<strong>Det</strong> <strong>er</strong> rigtigt, <strong>at</strong> und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> vis<strong>er</strong>,<br />
<strong>at</strong> ydet modstand result<strong>er</strong><strong>er</strong> i<br />
antallet af fuldbyrdet voldtægt dal<strong>er</strong>,<br />
<strong>for</strong>di mand<strong>en</strong> må opgive sit<br />
<strong>for</strong>ehav<strong>en</strong>de. M<strong>en</strong> fl<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong><br />
vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> off<strong>er</strong>ets aktive<br />
modstand result<strong>er</strong><strong>er</strong> i, <strong>at</strong> omfanget<br />
og alvor<strong>en</strong> af kvæstels<strong>er</strong> hos ofr<strong>en</strong>e<br />
stig<strong>er</strong> betydeligt.<br />
<strong>Det</strong> <strong>er</strong> vores opf<strong>at</strong>telse, <strong>at</strong> rådgivning<br />
om, hvordan man skal <strong>for</strong>holde<br />
sig, uheldigt nok kan være<br />
med til <strong>at</strong> <strong>for</strong>stærke <strong>en</strong> sekundær<br />
viktimis<strong>er</strong>ing, og <strong>at</strong> d<strong>en</strong> spontane<br />
reaktion, når voldtægt<strong>en</strong> start<strong>er</strong>,<br />
som udgangspunkt var det rigtige,<br />
<strong>for</strong>di p<strong>er</strong>son<strong>en</strong> handlede instinktivt<br />
ud fra <strong>en</strong> ubevidst vurd<strong>er</strong>ing<br />
af sine ov<strong>er</strong>levelseschanc<strong>er</strong>.<br />
En kærneoplevelse <strong>for</strong> mange<br />
ov<strong>er</strong>faldsofre <strong>er</strong> <strong>at</strong> møde et andet<br />
m<strong>en</strong>neske, som med vilje ønsk<strong>er</strong><br />
<strong>at</strong> skade én. D<strong>en</strong>ne oplevelse <strong>er</strong><br />
<strong>for</strong> mange ryst<strong>en</strong>de og afstedkomm<strong>er</strong><br />
tit store ændring<strong>er</strong> i synet<br />
på mænd og hele samfundet og i<br />
d<strong>en</strong> grundlægg<strong>en</strong>de tillid til andre<br />
m<strong>en</strong>nesk<strong>er</strong>. Før var d<strong>en</strong> bevidste<br />
ondskab ofte abstrakt, nu <strong>er</strong> d<strong>en</strong><br />
blevet noget konkret <strong>for</strong> off<strong>er</strong>et.<br />
Oplevet angst und<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>faldet <strong>er</strong><br />
<strong>en</strong> god prediktor <strong>for</strong> d<strong>en</strong> s<strong>en</strong><strong>er</strong>e<br />
proces. Har angst<strong>en</strong> været meget<br />
stor, <strong>er</strong> prognos<strong>en</strong> dårlig<strong>er</strong>e.
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
Umiddelbare reaktion<strong>er</strong><br />
I <strong>en</strong> und<strong>er</strong>søgelse af voldsofre fra<br />
Rand<strong>er</strong>s (Elklit, 1993) blev de umiddelbare<br />
reaktion<strong>er</strong> og de eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de<br />
reaktion<strong>er</strong> hos 40 voldsofre grupp<strong>er</strong>et<br />
som følg<strong>en</strong>de:<br />
Chock<br />
Amnesi, bevidstløhed<br />
krops<strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong><br />
Angst<br />
Afmagt<br />
Vrede<br />
Depression<br />
Sekundære emotion<strong>er</strong><br />
Selvmedlid<strong>en</strong>hed<br />
Selvbebrejdelse, skyldfølelse<br />
Tilfreds, rolig Medlid<strong>en</strong>hed<br />
med g<strong>er</strong>ningsmand<br />
Sekundære tank<strong>er</strong> Prøvede <strong>at</strong><br />
glemme Tank<strong>er</strong>: ”Hvor<strong>for</strong>?”<br />
Tank<strong>er</strong>: ”Repressali<strong>er</strong>?”<br />
Tank<strong>er</strong>: ”Hvis bare?”<br />
Neg<strong>at</strong>iv kontakt Al<strong>en</strong>e,<br />
<strong>en</strong>som Kontaktbehov<br />
Bebrejdels<strong>er</strong> fra andre<br />
Positiv kontakt<br />
Råbte op<br />
Modtog hjælp<br />
Kontakt med myndighed<strong>er</strong><br />
I sikk<strong>er</strong>hed/flugt<br />
Lige eft<strong>er</strong><br />
Dage/ug<strong>er</strong><br />
ov<strong>er</strong>faldet eft<strong>er</strong><br />
75% 6%<br />
75% 82%<br />
16% 50%<br />
72% 16%<br />
<strong>Det</strong> ses af tall<strong>en</strong>e, <strong>at</strong> betydning<strong>en</strong> af<br />
det kropslige og det kontaktsmæssige<br />
aspekt dal<strong>er</strong> meget fra de første<br />
tim<strong>er</strong> og døgn eft<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>faldet til fle-<br />
re dage og ug<strong>er</strong> eft<strong>er</strong>. De stærke,<br />
primære følels<strong>er</strong> fyld<strong>er</strong> meget lige<br />
eft<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>faldet – og bliv<strong>er</strong> ved med<br />
<strong>at</strong> fylde meget. <strong>Det</strong>, vi har kaldt de<br />
sekundære følels<strong>er</strong> og tank<strong>er</strong> fyld<strong>er</strong><br />
kun lidt lige eft<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>faldet, hvor<br />
det <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>levels<strong>en</strong> det gæld<strong>er</strong>, m<strong>en</strong><br />
de får <strong>en</strong> stor betydning i løbet af<br />
kort tid.<br />
Akut stress<strong>for</strong>styrrelse<br />
D<strong>en</strong> akutte stress<strong>for</strong>styrrelse (ASD)<br />
<strong>er</strong> <strong>en</strong> ny diagnose, som <strong>er</strong> fremkommet<br />
i 1992 (WHO) i ICD-10 og i<br />
1994 i DSM IV (APA). D<strong>en</strong> <strong>er</strong> bygget<br />
op ov<strong>er</strong> de tre samme kærnesymptom<strong>er</strong><br />
som posttraum<strong>at</strong>isk<br />
stress<strong>for</strong>styrrelse (PTSD), m<strong>en</strong> indehold<strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong>udov<strong>er</strong> et fj<strong>er</strong>de kærnesymptom:<br />
Dissoci<strong>at</strong>ion, som <strong>er</strong> det<br />
c<strong>en</strong>trale <strong>psykologiske</strong> aspekt, d<strong>er</strong><br />
virk<strong>er</strong> igangsætt<strong>en</strong>de på d<strong>en</strong> eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de<br />
<strong>for</strong>styrrelse.<br />
ASD <strong>er</strong> <strong>for</strong> tid<strong>en</strong> ved <strong>at</strong> blive nærm<strong>er</strong>e<br />
ud<strong>for</strong>sket i <strong>for</strong>skellige lande (bl.a.<br />
i et projekt om trafikofre med skadestu<strong>en</strong><br />
på Århus Amtssygehus og<br />
Psykologisk Institut, Aarhus Univ<strong>er</strong>sitet).<br />
I ICD-10 kaldes tilstand<strong>en</strong> <strong>for</strong><br />
akut belastningsreaktion (ABR)<br />
(F43.0), m<strong>en</strong> d<strong>en</strong>ne <strong>er</strong> vanskelig <strong>at</strong><br />
bruge af fl<strong>er</strong>e grunde: Symptom<strong>er</strong>ne<br />
skal være væk i løbet af 48 tim<strong>er</strong>, og<br />
diagnos<strong>en</strong> kan således ikke stilles,<br />
før man har konst<strong>at</strong><strong>er</strong>et, <strong>at</strong> symptom<strong>er</strong>ne<br />
<strong>for</strong>svind<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> må ændres ef-
t<strong>er</strong> to døgn. Beskrivels<strong>en</strong> af ABR <strong>er</strong><br />
eft<strong>er</strong> vores opf<strong>at</strong>telse misvis<strong>en</strong>de:<br />
”Ov<strong>er</strong>drev<strong>en</strong> hyp<strong>er</strong>aktivitet”, ”ubeh<strong>er</strong>sket<br />
og ov<strong>er</strong>drev<strong>en</strong> sorgreaktion”,<br />
”indsnævring af bevidsthedsfeltet” i<br />
disse reaktion<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong>ståelige og almindelige<br />
ud fra kontekst<strong>en</strong>, som vil<br />
være d<strong>en</strong> livstru<strong>en</strong>de situ<strong>at</strong>ion.<br />
Tilsvar<strong>en</strong>de find<strong>er</strong> vi problem<strong>er</strong> med<br />
ICD-10s <strong>for</strong>ståelse af d<strong>en</strong> post-traum<strong>at</strong>iske<br />
belastningsreaktion (PTBR),<br />
idet d<strong>en</strong>ne diagnose har et norm<strong>at</strong>ivt<br />
stressorkrit<strong>er</strong>ie og <strong>en</strong> helt udiff<strong>er</strong><strong>en</strong>ti<strong>er</strong>et<br />
bestemmelse af undgåelsesreaktion<strong>er</strong>,<br />
som medfør<strong>er</strong> <strong>en</strong> betydelig<br />
reduktion af de pot<strong>en</strong>tielt behandlingskræv<strong>en</strong>de<br />
(jf. Elklit, 1997). Af<br />
disse grunde anbefales brug<strong>en</strong> af det<br />
am<strong>er</strong>ikanske diagnosesystem. <strong>Det</strong> <strong>er</strong><br />
ikke ualmindeligt, <strong>at</strong> PTSD også<br />
bruges om akutte reaktion<strong>er</strong> (trods<br />
varighedskrit<strong>er</strong>iet på <strong>en</strong> måned, d<strong>er</strong><br />
nok mest skyldes <strong>er</strong>st<strong>at</strong>ningsh<strong>en</strong>syn).<br />
<strong>Eft<strong>er</strong></strong> vores opf<strong>at</strong>telse <strong>er</strong> traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ings-<br />
og bearbejdningsprocess<strong>er</strong>ne<br />
kontinu<strong>er</strong>lige, og det giv<strong>er</strong> d<strong>er</strong><strong>for</strong> i<br />
praksis god m<strong>en</strong>ing <strong>at</strong> arbejde udfra<br />
d<strong>en</strong> samme grunddiagnose.<br />
PTSD inddrag<strong>er</strong> off<strong>er</strong>ets oplevelse af<br />
begiv<strong>en</strong>hed<strong>en</strong> og rumm<strong>er</strong> tre distinkte<br />
kærnesymptom<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> repræs<strong>en</strong>t<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
d<strong>en</strong> c<strong>en</strong>trale dynamik i <strong>for</strong>styrrels<strong>en</strong>.<br />
Takket være d<strong>en</strong> større diagnostiske<br />
klarhed <strong>er</strong> det lett<strong>er</strong>e også <strong>at</strong><br />
give <strong>en</strong> m<strong>er</strong>e adækv<strong>at</strong> behandling af<br />
voldtægtsofre.<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
Krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong> <strong>for</strong> PTSD<br />
Erfaring<strong>er</strong>ne med og <strong>for</strong>skning<strong>en</strong><br />
omkring voldtægtsofre vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> voldtægt<br />
kan have alvorlige konsekv<strong>en</strong>s<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong> ofr<strong>en</strong>e - konsekv<strong>en</strong>s<strong>er</strong> d<strong>er</strong><br />
indbef<strong>at</strong>t<strong>er</strong> såvel fysiske, psykiske<br />
som sociale påvirkning<strong>er</strong>, selv mange<br />
år eft<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grebet. Disse symptom<strong>er</strong><br />
har fået d<strong>en</strong> diagnostiske betegnelse<br />
posttraum<strong>at</strong>isk stress<strong>for</strong>styrrelse<br />
(PTSD). I det følg<strong>en</strong>de g<strong>en</strong>gives<br />
krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>ne <strong>for</strong> PTSD ud fra DSM<br />
IV (Am<strong>er</strong>ican Psychi<strong>at</strong>ric Associ<strong>at</strong>ion,<br />
1994):<br />
1. P<strong>er</strong>son<strong>en</strong> har været uds<strong>at</strong> <strong>for</strong> <strong>en</strong><br />
traum<strong>at</strong>isk begiv<strong>en</strong>hed, d<strong>er</strong> var k<strong>en</strong><br />
detegnet ved de to nævnte <strong>for</strong>hold:<br />
a) P<strong>er</strong>son<strong>en</strong> oplevede, var vidne til<br />
ell<strong>er</strong> blev konfront<strong>er</strong>et med <strong>en</strong> begiv<strong>en</strong>hed<br />
ell<strong>er</strong> begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>, som<br />
indebar død ell<strong>er</strong> trusl<strong>er</strong> om død<br />
ell<strong>er</strong> alvorlig kvæstelse ell<strong>er</strong> trusl<strong>er</strong><br />
om død ell<strong>er</strong> alvorlig kvæstelse<br />
ell<strong>er</strong> trusl<strong>er</strong> mod eg<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> andres<br />
fysiske integritet.<br />
b) P<strong>er</strong>son<strong>en</strong>s reaktion involv<strong>er</strong>ede<br />
int<strong>en</strong>s frygt, hjælpeløshed ell<strong>er</strong><br />
rædsel.<br />
2. D<strong>en</strong> traum<strong>at</strong>iske begiv<strong>en</strong>hed bli<br />
v<strong>er</strong> til stadighed g<strong>en</strong>oplevet på<br />
mindst én af følg<strong>en</strong>de måd<strong>er</strong>:<br />
a) G<strong>en</strong>tagne invad<strong>er</strong><strong>en</strong>de og belast<strong>en</strong>de<br />
<strong>er</strong>indring<strong>er</strong> om det skete.
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
b) G<strong>en</strong>tagne belast<strong>en</strong>de drømme om<br />
begiv<strong>en</strong>hed<strong>en</strong>.<br />
c) En pludselig oplevelse af ell<strong>er</strong><br />
ag<strong>er</strong><strong>en</strong> som om d<strong>en</strong> traum<strong>at</strong>iske<br />
begiv<strong>en</strong>hed g<strong>en</strong>tog sig i nuet<br />
(f.eks. <strong>en</strong> oplevelse af <strong>at</strong> g<strong>en</strong>nemleve<br />
begiv<strong>en</strong>hed<strong>en</strong> ig<strong>en</strong>, oplevelse<br />
af illusion<strong>er</strong>, hallucin<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
dissoci<strong>at</strong>ive episod<strong>er</strong> (”flash<br />
backs”).<br />
d) Int<strong>en</strong>st psykisk stress ved oplevelse<br />
af begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kan symbolis<strong>er</strong>e<br />
ell<strong>er</strong> ligne d<strong>en</strong> traum<strong>at</strong>iske<br />
begiv<strong>en</strong>hed.<br />
e) Fysiologisk reaktion ved oplevelse<br />
af begiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> symbolis<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> lign<strong>er</strong> aspekt<strong>er</strong> af d<strong>en</strong><br />
traum<strong>at</strong>iske begiv<strong>en</strong>hed.<br />
3. Vedvar<strong>en</strong>de <strong>for</strong>søg på <strong>at</strong> undgå<br />
stimuli, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong>bundet med<br />
traumet, ell<strong>er</strong> <strong>en</strong> følelsesmæssig<br />
tilbagetrækning (”numbness”),<br />
som ikke var til stede før traumet.<br />
<strong>Det</strong>te skal manifest<strong>er</strong>es ved mindst<br />
3 af følg<strong>en</strong>de symptom<strong>er</strong>.<br />
a) Forsøg på <strong>at</strong> undgå tank<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> følels<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong>bundet med traumet.<br />
b) Forsøg på <strong>at</strong> undgå aktivitet<strong>er</strong> og<br />
situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kan give <strong>er</strong>indring<strong>er</strong><br />
om traumet.<br />
c) Mangl<strong>en</strong>de evne til <strong>at</strong> g<strong>en</strong>kalde<br />
sig vigtige aspekt<strong>er</strong> af traumet.<br />
d) Tydelig neds<strong>at</strong> int<strong>er</strong>esse <strong>for</strong> vigtige<br />
aktivitet<strong>er</strong>.<br />
e) En oplevelse af følelsesmæssig afsondrethed<br />
ell<strong>er</strong> fremmedgørelse<br />
ov<strong>er</strong> <strong>for</strong> andre.<br />
f) Begrænsning i det følelsesmæssige<br />
spektrum, f.eks. mangl<strong>en</strong>de<br />
evne til <strong>at</strong> føle kærlighed ov<strong>er</strong> <strong>for</strong><br />
andre.<br />
g) En oplevelse af, <strong>at</strong> fremtidsmulighed<strong>er</strong>ne<br />
<strong>er</strong> begrænsede.<br />
4. Vedvar<strong>en</strong>de symptom<strong>er</strong> på øget<br />
stress (”arousal”), som ikke var til<br />
stede før traumet. <strong>Det</strong>te skal manife<br />
st<strong>er</strong>e sig ved mindst 2 af følg<strong>en</strong>de<br />
symptom<strong>er</strong>:<br />
a) Vanskelighed ved <strong>at</strong> falde i søvn<br />
ell<strong>er</strong> sove ig<strong>en</strong>nem.<br />
b) Irritabilitet ell<strong>er</strong> vredesudbrud.<br />
c) Konc<strong>en</strong>tr<strong>at</strong>ionsvanskelighed<strong>er</strong>.<br />
d) Ov<strong>er</strong>vagtsomhed.<br />
e) Ov<strong>er</strong>reaktion på <strong>for</strong>skrækkelse<br />
(”startle response”).<br />
5. Forstyrrels<strong>en</strong> skal have varet i<br />
mindst én måned.<br />
6. Forstyrrels<strong>en</strong> <strong>for</strong>årsag<strong>er</strong> <strong>en</strong> klinisk<br />
set betydelig belastning ell<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong>ringelse på det sociale, arbejdsmæssige<br />
ell<strong>er</strong> andre vigtige funktionsområd<strong>er</strong>.
<strong>Det</strong> <strong>er</strong> h<strong>er</strong> vigtigt <strong>at</strong> und<strong>er</strong>strege, <strong>at</strong><br />
symptom<strong>er</strong>ne skal have varet ud ov<strong>er</strong><br />
én måned eft<strong>er</strong> hændels<strong>en</strong>, før d<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
tale om PTSD, idet de ind<strong>en</strong><strong>for</strong> d<strong>en</strong><br />
første måned må betragtes som normale<br />
reaktion<strong>er</strong> på <strong>en</strong> svær belastning.<br />
PTSD ses ofte ind<strong>en</strong><strong>for</strong> de første 6<br />
måned<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> hændels<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> det <strong>er</strong><br />
ikke ualmindeligt, <strong>at</strong> symptom<strong>er</strong>ne<br />
først udvikl<strong>er</strong> sig s<strong>en</strong><strong>er</strong>e. Således vis<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> fra større k<strong>at</strong>astrof<strong>er</strong>,<br />
<strong>at</strong> nogle af ofr<strong>en</strong>e op til fl<strong>er</strong>e år eft<strong>er</strong><br />
k<strong>at</strong>astrof<strong>en</strong> udviklede PTSD, hvor<br />
det så s<strong>en</strong>t i <strong>for</strong>løbet kan være vanskeligt<br />
<strong>at</strong> id<strong>en</strong>tific<strong>er</strong>e årsag<strong>en</strong> til<br />
symptomudvikling<strong>en</strong> og d<strong>er</strong>med få<br />
stillet det rigtige diagnose og d<strong>er</strong>med<br />
få etabl<strong>er</strong>et d<strong>en</strong> rette støtte og behandling.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med PTSD skelnes<br />
mellem akutte og kroniske <strong>for</strong>m<strong>er</strong>,<br />
hvor PTSD udov<strong>er</strong> 6 måned<strong>er</strong> betragtes<br />
som kronisk. Erfaring<strong>er</strong>ne vis<strong>er</strong>,<br />
<strong>at</strong> jo læng<strong>er</strong>e tid d<strong>er</strong> går mellem<br />
symptomdebut, diagnostic<strong>er</strong>ing og<br />
iværks<strong>at</strong> behandling, desto mindre<br />
chance <strong>er</strong> d<strong>er</strong> <strong>for</strong>, <strong>at</strong> symptom<strong>er</strong>ne<br />
aftag<strong>er</strong>.<br />
Sekundære symptom<strong>er</strong> ved<br />
PTSD<br />
Fremkomst<strong>en</strong> af PTSD-diagnos<strong>en</strong><br />
betød <strong>en</strong> id<strong>en</strong>tific<strong>er</strong>ing af de primære<br />
områd<strong>er</strong> i traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ingsprocess<strong>en</strong>.<br />
På d<strong>en</strong> baggrund blev det muligt og-<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
så <strong>at</strong> udskille <strong>en</strong> række andre symptom<strong>er</strong>,<br />
som <strong>er</strong> meget hyppigt <strong>for</strong>ekomm<strong>en</strong>de.<br />
Disse kaldes und<strong>er</strong> ét de<br />
sekundære symptom<strong>er</strong> ved PTSD,<br />
<strong>for</strong>di de <strong>er</strong> følgetilstande til d<strong>en</strong> primære<br />
dynamik . En and<strong>en</strong> betegnelse<br />
<strong>er</strong> komorbiditet = samtidig and<strong>en</strong><br />
sygdom.<br />
Rel<strong>at</strong>ivt mange ofre får stillet diagnos<strong>en</strong><br />
depression i eft<strong>er</strong><strong>for</strong>løbet af<br />
traum<strong>at</strong>iske hændels<strong>er</strong> som bl.a.<br />
voldtægt. De depressive p<strong>er</strong>iod<strong>er</strong> kan<br />
være af kort<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> læng<strong>er</strong>e varighed<br />
og int<strong>en</strong>sitet og kan <strong>for</strong>ekomme<br />
år eft<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grebet.<br />
Angst <strong>er</strong> et meget udbredt fænom<strong>en</strong><br />
blandt voldtægtsofre, hvor <strong>en</strong> stor<br />
del af voldtægtsofre lid<strong>er</strong> af angst i<br />
umiddelbar tilknytning til ov<strong>er</strong>grebet,<br />
m<strong>en</strong> angst<strong>en</strong> <strong>er</strong> også tilstede som<br />
<strong>en</strong> langtidseft<strong>er</strong>virkning, om <strong>en</strong>d d<strong>en</strong><br />
ændr<strong>er</strong> karakt<strong>er</strong>. I umiddelbar tilknytning<br />
til voldtægt<strong>en</strong> angiv<strong>er</strong> 72%<br />
af ofr<strong>en</strong>e <strong>at</strong> have lidt af dødsangst<br />
(Pet<strong>er</strong>s, 1976, iflg. Elklit, 1993).<br />
Kort eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong> angiv<strong>er</strong> mange<br />
<strong>at</strong> være angst <strong>for</strong> situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
stimuli, d<strong>er</strong> mind<strong>er</strong> om voldtægt<strong>en</strong><br />
såsom angst <strong>for</strong> mænd, angst <strong>for</strong> <strong>at</strong><br />
gå ud i mørke, ell<strong>er</strong> <strong>for</strong> <strong>at</strong> være al<strong>en</strong>e.<br />
Angst<strong>en</strong> synes på læng<strong>er</strong>e sigt <strong>at</strong><br />
blive m<strong>er</strong>e g<strong>en</strong><strong>er</strong>alis<strong>er</strong>et, m<strong>en</strong> også<br />
panikangst og <strong>for</strong>skellige fobi<strong>for</strong>m<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> almindelige følgevirkning<strong>er</strong>.<br />
Impulsiv adfærd komm<strong>er</strong> til udtryk<br />
som <strong>en</strong> reaktionsdannelse, når f.eks.
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
et off<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> livstru<strong>en</strong>de hændelse<br />
ell<strong>er</strong> et seksuelt ov<strong>er</strong>greb <strong>er</strong> i kaos<br />
r<strong>en</strong>t følelsesmæssigt og har oplevet<br />
<strong>at</strong> miste kontrol ov<strong>er</strong> sit liv og sig<br />
selv. D<strong>en</strong> impulsive adfærd kan tillige<br />
komme til udtryk på mange måd<strong>er</strong><br />
ved pludselige og drastiske livsændring<strong>er</strong>,<br />
såsom jobskifte, flytning,<br />
ophør af par<strong>for</strong>hold, rejs<strong>er</strong>,<br />
ændring i livsstil o.l.<br />
Misbrugsproblem<strong>at</strong>ikk<strong>er</strong> ses også<br />
som sekundære symptom<strong>er</strong> ved<br />
PTSD, hvor und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong><br />
risiko<strong>en</strong> <strong>for</strong> alkohol- og stofmisbrug<br />
<strong>er</strong> 2-4 gange høj<strong>er</strong>e blandt ofre <strong>for</strong><br />
seksuelle ov<strong>er</strong>fald <strong>en</strong>d blandt andre.<br />
(Elklit, 1993). Misbrug kan opf<strong>at</strong>tes<br />
som <strong>en</strong> <strong>for</strong>m <strong>for</strong> selvmedicin<strong>er</strong>ing,<br />
d<strong>er</strong> tilsynelad<strong>en</strong>de kan <strong>for</strong>ekomme<br />
h<strong>en</strong>sigtsmæssig lige eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong>,<br />
m<strong>en</strong> som hurtigt kan få karakt<strong>er</strong><br />
af et nyt selvstændigt problem, d<strong>er</strong><br />
rumm<strong>er</strong> sin eg<strong>en</strong> afhængighedsskab<strong>en</strong>de<br />
dynamik.<br />
Andre ofre <strong>er</strong> plaget af kropslige reaktion<strong>er</strong><br />
som kvalme, opkastning<strong>er</strong>,<br />
hovedpine og muskelspænding<strong>er</strong>,<br />
mave-tarmproblem<strong>er</strong>, <strong>for</strong>højet blodtryk<br />
samt gynækologiske symptom<strong>er</strong><br />
mv. Nogle m<strong>en</strong>nesk<strong>er</strong>, h<strong>er</strong>und<strong>er</strong><br />
kvind<strong>er</strong> fra andre kultur<strong>er</strong>, synes <strong>at</strong><br />
reag<strong>er</strong>e m<strong>er</strong>e kropsligt <strong>en</strong>d følelsesmæssigt<br />
i eft<strong>er</strong><strong>for</strong>løbet af <strong>en</strong> traum<strong>at</strong>isk<br />
hændelse, hvilket kan gøre diagnostic<strong>er</strong>ing<strong>en</strong><br />
vanskelig og d<strong>er</strong>med<br />
også gøre det vanskeligt <strong>at</strong> få iværks<strong>at</strong><br />
d<strong>en</strong> rette eft<strong>er</strong>behandling. Ved<br />
kropslige reaktion<strong>er</strong> vælg<strong>er</strong> man ofte<br />
<strong>at</strong> fokus<strong>er</strong>e på uddyb<strong>en</strong>de lægelig<br />
udredning, og de m<strong>er</strong>e følelsesmæssige<br />
aspekt<strong>er</strong> risik<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>at</strong> blive ov<strong>er</strong>set.<br />
Mange ofre b<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> som nævnt<br />
om ændret tidsopf<strong>at</strong>telse; tid<strong>en</strong> und<strong>er</strong><br />
d<strong>en</strong> belast<strong>en</strong>de hændelse gik ekstremt<br />
langsomt - ell<strong>er</strong> <strong>at</strong> det skete, ell<strong>er</strong><br />
de handling<strong>er</strong> man selv udførte,<br />
skete i slowmotion. D<strong>en</strong>ne ændrede<br />
tidsopf<strong>at</strong>telse kan betyde ekstra tid<br />
<strong>for</strong> off<strong>er</strong>et til <strong>at</strong> vurd<strong>er</strong>e situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong><br />
og til <strong>at</strong> tage stilling til egne handling<strong>er</strong>.<br />
Tid<strong>en</strong> kan af andre også opleves,<br />
som om d<strong>en</strong> flyv<strong>er</strong> af sted, hvilket<br />
kan bevirke et ekstra psykisk pres på<br />
off<strong>er</strong>et. Tidsopf<strong>at</strong>tels<strong>en</strong> kan eft<strong>er</strong> et<br />
ov<strong>er</strong>fald ændre sig på d<strong>en</strong> måde, <strong>at</strong><br />
off<strong>er</strong>et hold<strong>er</strong> op med <strong>at</strong> tænke på og<br />
planlægge <strong>en</strong> fremtid og i stedet lev<strong>er</strong><br />
fra dag til dag. Vedkomm<strong>en</strong>de<br />
begynd<strong>er</strong> måske <strong>at</strong> tage varsl<strong>er</strong> som<br />
<strong>en</strong> slags advarsel og bruge disse til <strong>at</strong><br />
begrænse sin livsudfoldelse. Når<br />
kontroltabet har været totalt, ses nogle<br />
gange <strong>en</strong> tilbagev<strong>en</strong>d<strong>en</strong> til <strong>en</strong> tidlig<strong>er</strong>e<br />
angstbeh<strong>er</strong>skelsesteknik i <strong>for</strong>m<br />
af <strong>en</strong> slags magisk tænkning, som<br />
findes hos børn i <strong>en</strong> bestemt ald<strong>er</strong>.<br />
Ændrede jeg-funktion<strong>er</strong> ses ligeledes<br />
ofte som sekundære PTSD symptom<strong>er</strong>,<br />
hvor off<strong>er</strong>et i sine følelsesmæssige<br />
og adfærdsmæssige reaktion<strong>er</strong><br />
kan regredi<strong>er</strong>e til tidlig<strong>er</strong>e udviklingstrin.<br />
Man kan eksempelvis <strong>for</strong> <strong>en</strong> p<strong>er</strong>iode<br />
øge sin afhængighed af andre og må-
ske have brug <strong>for</strong> <strong>at</strong> sove samm<strong>en</strong><br />
med nog<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> have brug <strong>for</strong>, <strong>at</strong><br />
nog<strong>en</strong> følg<strong>er</strong> én, når det <strong>er</strong> mørkt ell<strong>er</strong><br />
lign<strong>en</strong>de. Har man befundet sig i<br />
ekstreme situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong>, hvor man har<br />
haft følels<strong>en</strong> af <strong>at</strong> miste kontrol ov<strong>er</strong><br />
sig selv ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> situ<strong>at</strong>ion<strong>en</strong>, reag<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
fl<strong>er</strong>e eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de med et behov<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> øge eg<strong>en</strong> kontrol i <strong>for</strong>søg på <strong>at</strong><br />
undgå <strong>at</strong> bringe sig i <strong>en</strong> lign<strong>en</strong>de situ<strong>at</strong>ion<br />
ig<strong>en</strong>. <strong>Det</strong>te kan komme til<br />
udtryk på mangfoldig vis, hvor man<br />
kan undgå <strong>at</strong> bringe sig i situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> mind<strong>er</strong> om d<strong>en</strong> belast<strong>en</strong>de begiv<strong>en</strong>hed.<br />
Er man måske blevet ov<strong>er</strong>faldet<br />
på <strong>en</strong> mørk vej <strong>en</strong> aft<strong>en</strong>, kan<br />
man s<strong>en</strong><strong>er</strong>e <strong>for</strong>søge <strong>at</strong> skabe kontrol<br />
ved <strong>at</strong> undlade <strong>at</strong> gå al<strong>en</strong>e ud om aft<strong>en</strong><strong>en</strong>.<br />
Har man været uds<strong>at</strong> <strong>for</strong> et<br />
seksuelt ov<strong>er</strong>greb på et diskotek,<br />
m<strong>en</strong>s man var spirituspåvirket, kan<br />
man <strong>for</strong>søge <strong>at</strong> g<strong>en</strong>skabe kontrol ved<br />
<strong>at</strong> undlade <strong>at</strong> gå på diskotek, ell<strong>er</strong><br />
ved <strong>at</strong> undlade <strong>at</strong> drikke spiritus.<br />
Kontrolbehovet kan blive så stærkt,<br />
<strong>at</strong> livsudfoldels<strong>en</strong> indskrænkes væs<strong>en</strong>tligt.<br />
I <strong>en</strong> und<strong>er</strong>søgelse fra USA af de<br />
akutte reaktion<strong>er</strong> to ug<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> voldtægt<br />
fandt Rothbaum et al. (1992), <strong>at</strong><br />
94% af kvind<strong>er</strong>ne kunne opfylde krit<strong>er</strong>i<strong>er</strong>ne<br />
<strong>for</strong> PTSD, eft<strong>er</strong> fem ug<strong>er</strong> var<br />
tallet faldet til 65% og eft<strong>er</strong> tre måned<strong>er</strong><br />
til 47%. Bownes et al. (1991)<br />
find<strong>er</strong>, <strong>at</strong> 70% af de voldtagne kvind<strong>er</strong><br />
i <strong>en</strong> <strong>en</strong>gelsk und<strong>er</strong>søgelse lid<strong>er</strong> af<br />
PTSD så længe som 17 år eft<strong>er</strong>. Således<br />
får mange voldtægtsofre vold-<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
somme reaktion<strong>er</strong> i det umiddelbare<br />
<strong>for</strong>løb af <strong>en</strong> voldtægt, m<strong>en</strong> <strong>for</strong> nogle<br />
sætt<strong>er</strong> disse reaktion<strong>er</strong> sig fast med<br />
meget langvarige og livsbegræns<strong>en</strong>de<br />
konsekv<strong>en</strong>s<strong>er</strong>.<br />
I <strong>en</strong> metaanalyse af <strong>for</strong>skellige typ<strong>er</strong><br />
voldelige ov<strong>er</strong>greb find<strong>er</strong> Kilp<strong>at</strong>rick<br />
& Resnick (1993), <strong>at</strong> voldtægt <strong>er</strong> d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>este slags voldeligt ov<strong>er</strong>greb, som<br />
<strong>er</strong> signifikant <strong>for</strong>bundet med PTSD,<br />
selv eft<strong>er</strong> <strong>at</strong> man har kontroll<strong>er</strong>et <strong>for</strong><br />
tilstedeværelse af både oplevet dødstrussel<br />
og grad af kvæstelse.<br />
Andre eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong><br />
I ”Off<strong>er</strong> <strong>for</strong> vold” (Elklit, 1993) <strong>er</strong><br />
d<strong>er</strong> <strong>en</strong> g<strong>en</strong>nemgang af 75 und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong><br />
om fysiske, psykiske og sociale<br />
eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong> af voldtægt, voldtægts<strong>for</strong>søg<br />
og voldelige ov<strong>er</strong>fald.<br />
Ned<strong>en</strong><strong>for</strong> ses de 14 områd<strong>er</strong>, hvor<br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> konst<strong>at</strong><strong>er</strong>et følgevirkning<strong>er</strong> af<br />
primært voldtægt (som udgjorde 2/3<br />
af de 75 kortlagte und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong>).<br />
1. Psyki<strong>at</strong>riske symptom<strong>er</strong> (h<strong>er</strong>und<strong>er</strong><br />
selvmords<strong>for</strong>søg og –tank<strong>er</strong>)<br />
2. Kognitive <strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong><br />
3. Fysiske symptom<strong>er</strong><br />
4. Emotionelle symptom<strong>er</strong><br />
5. Depression og sorg<br />
6. Skyld og skamfølels<strong>er</strong><br />
7. Aggression<br />
8. Selvfølelse
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
9. Sociale rel<strong>at</strong>ion<strong>er</strong><br />
10. Bopæl og arbejde<br />
11. Seksualitet<br />
12. Beskytt<strong>en</strong>de adfærd<br />
13. Praktiske problem<strong>er</strong><br />
14. M<strong>en</strong>ingssøg<strong>en</strong>de adfærd<br />
Traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ing indlejret i det<br />
sociale felt<br />
I figur 4 vises to <strong>for</strong>hold. For det første<br />
<strong>en</strong> slags <strong>for</strong>løbskæde fra selve<br />
ov<strong>er</strong>grebet til bearbejdningsprocess<strong>en</strong>,<br />
hvor de instinktive reaktion<strong>er</strong><br />
komm<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> anslaget og før<strong>er</strong> til<br />
sikk<strong>er</strong>hedssøg<strong>en</strong>de adfærd. Først når<br />
de har opnået <strong>en</strong> subjektiv følelse af<br />
sikk<strong>er</strong>hed, <strong>er</strong> det muligt, <strong>at</strong> d<strong>er</strong> kan<br />
ske <strong>en</strong> afreag<strong>er</strong>ing og <strong>en</strong> første bearbejdning,<br />
som <strong>er</strong> <strong>en</strong> betingelse <strong>for</strong><br />
d<strong>en</strong> eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de, dybdegå<strong>en</strong>de bearbejdning.<br />
<strong>Det</strong> andet <strong>for</strong>hold i figur 4 <strong>er</strong>, <strong>at</strong><br />
voldtægt<strong>en</strong> og <strong>for</strong>løbet <strong>er</strong> indlejret i<br />
et socialt felt, som omf<strong>at</strong>t<strong>er</strong> både tilfældigt<br />
<strong>for</strong>bipass<strong>er</strong><strong>en</strong>de hjælp<strong>er</strong>e,<br />
familie, v<strong>en</strong>n<strong>er</strong> og kolleg<strong>er</strong> på d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>e side og <strong>for</strong>skellige myndighed<strong>er</strong><br />
og officielle instans<strong>er</strong> på d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>.<br />
Hv<strong>er</strong> <strong>en</strong>este p<strong>er</strong>son og myndighed<br />
har mulighed <strong>for</strong> <strong>at</strong> <strong>for</strong>stærke ell<strong>er</strong><br />
svække virkning<strong>en</strong> af voldtægt<strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>nem sine reaktion<strong>er</strong>. Ved <strong>at</strong> være<br />
<strong>for</strong>behold<strong>en</strong>, ambival<strong>en</strong>t, <strong>for</strong>mel, bureaukr<strong>at</strong>isk<br />
ell<strong>er</strong> neg<strong>at</strong>iv <strong>for</strong>værres<br />
ofr<strong>en</strong>es reaktion<strong>er</strong>, og <strong>en</strong> sekundær<br />
traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ing kan finde sted.
Politi<br />
Voldtægt Instinktive<br />
reaktion<strong>er</strong><br />
Social støtte<br />
Mange und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> har vist, <strong>at</strong> social<br />
støtte fra familie og v<strong>en</strong>n<strong>er</strong> <strong>er</strong> af<br />
stor betydning, når <strong>en</strong> p<strong>er</strong>son mød<strong>er</strong><br />
modgang i livet. Også når det drej<strong>er</strong><br />
sig om voldtægt, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> <strong>en</strong> klar effekt<br />
af social støtte (Elklit, 1993). Sales<br />
et al. (1984) fandt, <strong>at</strong> tætte familiebånd<br />
betød større akut belastning,<br />
m<strong>en</strong> d<strong>er</strong>eft<strong>er</strong> færre symptom<strong>er</strong> hos<br />
voldtagne kvind<strong>er</strong>, og <strong>at</strong> d<strong>en</strong>ne faktor<br />
var d<strong>en</strong> mest betydningsfulde<br />
mht. <strong>at</strong> <strong>for</strong>udsige symptomomfanget<br />
på læng<strong>er</strong>e sigt.<br />
Social felt<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
Presse Retssag<br />
Sygehus Advok<strong>at</strong> Erst<strong>at</strong>ningsnævn<br />
Sikk<strong>er</strong>hed Afreag<strong>er</strong><strong>en</strong> og første<br />
bearbejdning<br />
<strong>Eft<strong>er</strong></strong>følg<strong>en</strong>de<br />
bearbejdning<br />
Forbipass<strong>er</strong><strong>en</strong>de Familie V<strong>en</strong>n<strong>er</strong><br />
Kolleg<strong>er</strong><br />
Figur 4: Model <strong>for</strong> traum<strong>er</strong>eaktion<strong>er</strong> i <strong>en</strong> social kontekst<br />
D<strong>er</strong> <strong>er</strong> i dag <strong>en</strong> stig<strong>en</strong>de opmærksomhed<br />
på kvalitet<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> sociale<br />
støtte, som ofr<strong>en</strong>e modtag<strong>er</strong>, og <strong>en</strong><br />
spir<strong>en</strong>de <strong>for</strong>ståelse af d<strong>en</strong> dynamik,<br />
som rel<strong>at</strong>ion<strong>en</strong> repræs<strong>en</strong>t<strong>er</strong><strong>er</strong>. Bl.a.<br />
Porritt (1979) har demonstr<strong>er</strong>et, <strong>at</strong><br />
kvalitet<strong>en</strong> af d<strong>en</strong> modtagne sociale<br />
støtte mht. emp<strong>at</strong>i, respekt og aut<strong>en</strong>ticitet<br />
havde afgør<strong>en</strong>de betydning <strong>for</strong><br />
tilpasning og velbefind<strong>en</strong>de. Porritt<br />
antag<strong>er</strong>, <strong>at</strong> d<strong>en</strong> sociale støtte påvirk<strong>er</strong><br />
off<strong>er</strong>ets mestringsanstr<strong>en</strong>gels<strong>er</strong>, som<br />
virk<strong>er</strong> tilbage på giv<strong>er</strong>ne af d<strong>en</strong> sociale<br />
støtte, og dette samspil påvirk<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong>løbet i positiv ell<strong>er</strong> neg<strong>at</strong>iv ret-
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
ning. Porritt fandt ligeledes, <strong>at</strong> virkning<strong>en</strong><br />
af gode, støtt<strong>en</strong>de rel<strong>at</strong>ion<strong>er</strong><br />
kan ophæves af mangelfuld støtte fra<br />
andre p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> instans<strong>er</strong>.<br />
Omgivels<strong>er</strong>ne trækk<strong>er</strong> sig nogle<br />
gange væk fra off<strong>er</strong>et, <strong>for</strong>di dets lidels<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> <strong>for</strong> store, og omgivels<strong>er</strong>ne<br />
føl<strong>er</strong> sig afmægtige. D<strong>en</strong>ne oplevelse<br />
skab<strong>er</strong> et slags normalitetspres <strong>for</strong><br />
off<strong>er</strong>et: D<strong>en</strong> voldtagne oplev<strong>er</strong>, <strong>at</strong><br />
h<strong>en</strong>des følels<strong>er</strong> og reaktion<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong><br />
meget og belast<strong>er</strong> omgivels<strong>er</strong>ne. D<strong>en</strong><br />
mest nærligg<strong>en</strong>de løsning vil <strong>for</strong><br />
mange ofre være <strong>at</strong> holde sine tank<strong>er</strong><br />
og følels<strong>er</strong> <strong>for</strong> sig selv <strong>for</strong> h<strong>er</strong>ig<strong>en</strong>nem<br />
<strong>at</strong> skåne familie og v<strong>en</strong>n<strong>er</strong><br />
(Paap, 1981; Elklit, 1993). Fl<strong>er</strong>e (Solomon,<br />
1986; Buunk & Hoor<strong>en</strong>s,<br />
1992) har gjort opmærksom på, <strong>at</strong><br />
langvarig og uønsket afhængighed af<br />
familie og v<strong>en</strong>n<strong>er</strong> medfør<strong>er</strong> stress og<br />
fj<strong>en</strong>dtlighed. Både am<strong>er</strong>ikanske<br />
(Burgess & Holmstrom, 1979) og<br />
norske (Dahl, 1993) und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong><br />
vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> halvdel<strong>en</strong> af alle faste <strong>for</strong>hold<br />
brydes ind<strong>en</strong><strong>for</strong> hhv. 6 og 12<br />
måned<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt. Da fl<strong>er</strong>tallet<br />
af de und<strong>er</strong>søgte kvind<strong>er</strong> <strong>er</strong> unge,<br />
ville nogle af disse <strong>for</strong>hold måske<br />
været gået i stykk<strong>er</strong> und<strong>er</strong> alle omstændighed<strong>er</strong>,<br />
m<strong>en</strong> alligevel <strong>er</strong> tallet<br />
alarm<strong>er</strong><strong>en</strong>de højt.<br />
Andre instans<strong>er</strong><br />
Halvdel<strong>en</strong> af de, d<strong>er</strong> læste om d<strong>er</strong>es<br />
ov<strong>er</strong>fald i press<strong>en</strong>, følte sig dårligt<br />
behandlet pga. unøjagtighed<strong>er</strong> og<br />
<strong>for</strong>drejning<strong>er</strong>, som pyntede lidt på<br />
histori<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> som gjorde off<strong>er</strong>et<br />
m<strong>er</strong>e sårbar i rel<strong>at</strong>ion til sin familie,<br />
v<strong>en</strong>n<strong>er</strong>, bek<strong>en</strong>dte og kolleg<strong>er</strong> (Elklit,<br />
1993).<br />
Domstol<strong>en</strong>e <strong>er</strong> <strong>en</strong> myndighed, som i<br />
stort omfang bidrag<strong>er</strong> aktivt til <strong>en</strong><br />
sekundær traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ing af voldsofre.<br />
Op mod 80% føl<strong>er</strong> sig dårligt behandlet<br />
i rett<strong>en</strong> og <strong>en</strong> stor del vil have<br />
brug <strong>for</strong> <strong>en</strong> støtt<strong>en</strong>de eskorte til og<br />
und<strong>er</strong> retssag<strong>en</strong> samt <strong>en</strong> eft<strong>er</strong>bearbejdning<br />
af d<strong>en</strong> behandling, d<strong>er</strong> <strong>for</strong>egår<br />
i rett<strong>en</strong>, og som mange oplev<strong>er</strong><br />
som et nyt ov<strong>er</strong>greb (Elklit, 1993).<br />
Erst<strong>at</strong>ningsnævnet <strong>for</strong> voldsofre <strong>er</strong><br />
<strong>en</strong> langsomt arbejd<strong>en</strong>de bureaukr<strong>at</strong>isk<br />
institution, som pga. sin arbejdsmåde<br />
også bidrag<strong>er</strong> til frustr<strong>at</strong>ion<strong>er</strong><br />
hos mange ofre (Elklit, 1993).<br />
En ov<strong>er</strong>sigt ov<strong>er</strong><br />
traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ingsprocess<strong>en</strong><br />
Figur 5 <strong>er</strong> et <strong>for</strong>søg på <strong>at</strong> vise de væs<strong>en</strong>tlige<br />
områd<strong>er</strong>, som har indflydelse<br />
på traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ingsprocess<strong>en</strong>, og<br />
hvorledes d<strong>en</strong>ne <strong>for</strong>løb<strong>er</strong> fra voldtægt<strong>en</strong><br />
indtræff<strong>er</strong> til reaktion<strong>en</strong> bliv<strong>er</strong><br />
til symptom<strong>er</strong>, som sætt<strong>er</strong> sig<br />
fast i <strong>for</strong>m af psykiske <strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong>,<br />
kropslige <strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonlighedsmæssige<br />
<strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong>.
Demografi P<strong>er</strong>sonlighed Sociale<br />
tilhørs<strong>for</strong>hold<br />
Social støtte<br />
Holdning<strong>er</strong> til<br />
sig selv og andre<br />
Forhøjet<br />
vagtsomhed<br />
P<strong>er</strong>sonligheds<strong>for</strong>styrrelse<br />
r/ dysfunktionelle træk<br />
S<strong>en</strong>følg<strong>er</strong><br />
Traum<strong>at</strong>isk begiv<strong>en</strong>hed<br />
Oprindelig <strong>chok</strong>-/<strong>for</strong>svarsrefleks<br />
(dissoci<strong>at</strong>ion)<br />
Fortolkning (kognitivfølelsesmæssig)<br />
Tilbagetrækning<br />
Psyki<strong>at</strong>riske<br />
syndrom<strong>er</strong> (PTSD<br />
m.fl.)<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
Forsvar<br />
Invad<strong>er</strong><strong>en</strong>de <strong>er</strong>indring<strong>er</strong><br />
Figur 5. Model <strong>for</strong> udvikling af psykiske traum<strong>er</strong><br />
En ubehandlet voldtægt kan medføre<br />
vedvar<strong>en</strong>de p<strong>er</strong>sonlighedsændring<strong>er</strong>,<br />
som beskrevet i ICD-10 (F.62). Læg<br />
mærke til de krav, d<strong>er</strong> stilles om tidlig<strong>er</strong>e<br />
psykisk sundhed og fravær af<br />
ko-morbiditet . H<strong>er</strong>med frasort<strong>er</strong>es et<br />
meget stort antal p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, som trods<br />
svære belastning<strong>er</strong> ikke ville kunne<br />
få d<strong>en</strong> nødv<strong>en</strong>dige an<strong>er</strong>k<strong>en</strong>delse af<br />
Andre<br />
livsbegiv<strong>en</strong>hed<strong>er</strong><br />
Mestring<br />
Psykofysiologiske<br />
<strong>for</strong>styrrels<strong>er</strong><br />
de svære og dybtgå<strong>en</strong>de s<strong>en</strong>følg<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> kan <strong>for</strong>ekomme hos nogle af de<br />
voldtægtsofre, d<strong>er</strong> ikke bliv<strong>er</strong> godt<br />
hjulpet.<br />
En langt m<strong>er</strong>e dynamisk måde <strong>at</strong> anskue<br />
uh<strong>en</strong>sigtsmæssige, læng<strong>er</strong>evar<strong>en</strong>de<br />
reaktionsmønstre på find<strong>er</strong> vi<br />
hos Seymor Epstein (1991), som vist<br />
ned<strong>en</strong><strong>for</strong>. Han inddel<strong>er</strong> det, han kald<strong>er</strong><br />
maladaptive løsning<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonlighedsændring<strong>er</strong>,<br />
i fem grupp<strong>er</strong>
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
bas<strong>er</strong>et på <strong>en</strong> g<strong>en</strong><strong>er</strong>alis<strong>er</strong>et holdning<br />
til omv<strong>er</strong>d<strong>en</strong><strong>en</strong> og til selvet ell<strong>er</strong><br />
jeg’et. For hv<strong>er</strong> løsningsmodus <strong>er</strong><br />
beskrevet <strong>en</strong> grundstr<strong>at</strong>egi i <strong>for</strong>hold<br />
til andre m<strong>en</strong>nesk<strong>er</strong>. Grundlæggels<strong>en</strong><br />
af de maladaptive opf<strong>at</strong>tels<strong>er</strong> og str<strong>at</strong>egi<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> synlige på et meget tidligt<br />
tidspunkt i bearbejdningsprocess<strong>en</strong><br />
eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> traum<strong>at</strong>is<strong>er</strong>ing, hvilket muliggør<br />
<strong>at</strong> psykolog<strong>en</strong> kan være opmærksom<br />
på <strong>en</strong> evt. uh<strong>en</strong>sigtsmæssig<br />
udvikling og søge <strong>at</strong> korrig<strong>er</strong>e<br />
d<strong>en</strong>ne.<br />
Maladaptive løsning<strong>er</strong>/p<strong>er</strong>sonlighedsændring<strong>er</strong><br />
1. G<strong>en</strong><strong>er</strong>alis<strong>er</strong>ing af frygt<br />
(v<strong>er</strong>d<strong>en</strong> <strong>er</strong> farlig; jeg <strong>er</strong> svag)<br />
Str<strong>at</strong>egi: på vagt<br />
2. G<strong>en</strong><strong>er</strong>alis<strong>er</strong>ing af vrede (v<strong>er</strong>d<strong>en</strong> <strong>er</strong><br />
ond; jeg <strong>er</strong> blevet mishandlet)<br />
Str<strong>at</strong>egi: Angribe andre<br />
3. G<strong>en</strong><strong>er</strong>alis<strong>er</strong>ing af tilbagetrækning<br />
(v<strong>er</strong>d<strong>en</strong> <strong>er</strong> farlig; jeg <strong>er</strong> uværdig;<br />
rel<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> <strong>er</strong> farlige) Str<strong>at</strong>egi:<br />
<strong>for</strong>kaste andre<br />
4. Løsning<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>et på dissoci<strong>at</strong>ion<br />
To sæt <strong>for</strong>estilling<strong>er</strong>: et dominant<br />
(som før traumet) og et dissoci<strong>er</strong>et<br />
Str<strong>at</strong>egi: Undgå situ<strong>at</strong>ion<strong>er</strong>, hvor<br />
traum<strong>er</strong>el<strong>at</strong><strong>er</strong>ede stimuli aktiv<strong>er</strong>es<br />
5. Løsning<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>et på <strong>at</strong> omf<strong>at</strong>te<br />
traumet<br />
(v<strong>er</strong>d<strong>en</strong> <strong>er</strong> m<strong>en</strong>ingsløs) Str<strong>at</strong>egi:<br />
Ov<strong>er</strong>vinde angst ved <strong>at</strong> ud<strong>for</strong>dre<br />
far<strong>en</strong> (antifobisk adfærd)<br />
Sårbarhedsfaktor<strong>er</strong><br />
Und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> af voldtagne mænd<br />
har vist samme symptombillede som<br />
tilsvar<strong>en</strong>de und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> af kvind<strong>er</strong>.<br />
Ald<strong>er</strong> har næppe i sig selv <strong>en</strong> særskilt<br />
betydning <strong>for</strong> <strong>for</strong>ekomst<strong>en</strong> af<br />
eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong>, m<strong>en</strong> <strong>en</strong> voldtægt kan<br />
<strong>for</strong>styrre d<strong>en</strong> udviklingsmæssige opgave,<br />
som hør<strong>er</strong> til d<strong>en</strong> pågæld<strong>en</strong>de<br />
ald<strong>er</strong>.<br />
Betydning<strong>en</strong> af <strong>at</strong> være single ell<strong>er</strong><br />
leve i par<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> bearbejdning af<br />
voldtægt <strong>er</strong> ikke klart belyst. Umiddelbart<br />
skulle man tro, <strong>at</strong> d<strong>er</strong> var m<strong>er</strong>e<br />
støtte <strong>at</strong> få i et par<strong>for</strong>hold, m<strong>en</strong> 1)<br />
<strong>er</strong> det ikke sikk<strong>er</strong>t, <strong>at</strong> det <strong>for</strong>hold<strong>er</strong><br />
sig sådant 2) kan partn<strong>er</strong><strong>en</strong> reag<strong>er</strong>e<br />
så angstfyldt, bebrejd<strong>en</strong>de, ras<strong>en</strong>de<br />
ell<strong>er</strong> ligegyldigt, <strong>at</strong> det skab<strong>er</strong> nye<br />
problem<strong>er</strong> <strong>for</strong> off<strong>er</strong>et. Kilp<strong>at</strong>rick et<br />
al. (1985) fandt imidl<strong>er</strong>tid, <strong>at</strong> hvis<br />
kvind<strong>en</strong> har haft et <strong>for</strong>hold til <strong>en</strong><br />
mand ind<strong>en</strong><strong>for</strong> de sidste 12 måned<strong>er</strong><br />
før voldtægt<strong>en</strong>, var det <strong>en</strong> faktor,<br />
som betød, <strong>at</strong> hun klarede belastning<strong>er</strong>ne<br />
bedre.<br />
Uddannelse og arbejde <strong>er</strong> ressourcefaktor<strong>er</strong>,<br />
som bidrag<strong>er</strong> til <strong>at</strong> mindske<br />
neg<strong>at</strong>ive følgevirkning<strong>er</strong>.
Psykiske vanskelighed<strong>er</strong> og misbrug<br />
<strong>er</strong> faktor<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> både <strong>for</strong>øg<strong>er</strong> sandsynlighed<strong>en</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> blive voldtaget, og<br />
som eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de <strong>er</strong> med til <strong>at</strong> skabe<br />
betydelige tilpasningsproblem<strong>er</strong>.<br />
Hvis man har været ude <strong>for</strong> fl<strong>er</strong>e store<br />
livsændring<strong>er</strong>, <strong>er</strong> det <strong>en</strong> faktor, d<strong>er</strong><br />
har betydning <strong>for</strong>, hvordan man klar<strong>er</strong><br />
sig ig<strong>en</strong>nem eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt.<br />
Ruch et al. (1980) viste i <strong>en</strong> spænd<strong>en</strong>de<br />
und<strong>er</strong>søgelse, <strong>at</strong> de kvind<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> havde været ude <strong>for</strong> et mindre<br />
antal <strong>for</strong>andring<strong>er</strong>, klarede sig langt<br />
bedre ig<strong>en</strong>nem voldtægtsoplevels<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>d kvind<strong>er</strong>, som havde været uds<strong>at</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>en</strong>t<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> ell<strong>er</strong> mange <strong>for</strong>andring<strong>er</strong><br />
ind<strong>en</strong><strong>for</strong> det sidste års tid. I<br />
følge d<strong>er</strong>es analyse var d<strong>en</strong>ne type<br />
livsændring<strong>er</strong> d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte faktor, d<strong>er</strong><br />
bedst kunne <strong>for</strong>udsige virkning<strong>er</strong>ne<br />
eft<strong>er</strong> voldtægt.<br />
Tidlig<strong>er</strong>e voldtægt<strong>er</strong> s<strong>er</strong> ud til <strong>at</strong> reduc<strong>er</strong>e<br />
de akutte symptom<strong>er</strong> ved <strong>en</strong><br />
ny voldtægt, m<strong>en</strong> eft<strong>er</strong> nogle ug<strong>er</strong><br />
ændr<strong>er</strong> billedet sig, således <strong>at</strong> de, d<strong>er</strong><br />
tidlig<strong>er</strong>e var blevet voldtaget, havde<br />
det betydeligt dårlig<strong>er</strong>e.<br />
I <strong>en</strong> læng<strong>er</strong>evar<strong>en</strong>de und<strong>er</strong>søgelse af<br />
voldtægtsofre fandt Kilp<strong>at</strong>rick et al.<br />
(1985), <strong>at</strong> det belastningsniveau, d<strong>er</strong><br />
fandtes 1 til 3 ug<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong><br />
kunne <strong>for</strong>udsige belastningsniveauet<br />
eft<strong>er</strong> 3 måned<strong>er</strong>. <strong>Det</strong>te niveau holdt<br />
sig de næste 4 år. Hvis <strong>en</strong> kvinde var<br />
stærkt belastet eft<strong>er</strong> tre ug<strong>er</strong>, var<br />
sandsynlighed<strong>en</strong> stor <strong>for</strong>, <strong>at</strong> hun også<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
var det eft<strong>er</strong> 4 år. Af d<strong>en</strong> grund <strong>er</strong> det<br />
vigtigt <strong>at</strong> vurd<strong>er</strong>e belastningsniveauet<br />
og iværksætte m<strong>er</strong>e omf<strong>at</strong>t<strong>en</strong>de<br />
behandlingstilbud på et tidligt tidspunkt.<br />
D<strong>en</strong> bedste prediktor <strong>for</strong> udvikling<strong>en</strong><br />
af PTSD <strong>er</strong> kvind<strong>en</strong>s oplevelse af <strong>at</strong><br />
have været i <strong>fare</strong> <strong>for</strong> <strong>at</strong> blive kvæstet<br />
ell<strong>er</strong> miste livet. (Kilp<strong>at</strong>rick et al.,<br />
1989). Risiko<strong>en</strong> <strong>for</strong> PTSD stig<strong>er</strong> næst<strong>en</strong><br />
tre gange, hvis kvind<strong>en</strong> har været<br />
bange <strong>for</strong> sit liv ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> kvæstet.<br />
(Resnick et al., 1993).<br />
Dahl (1993) fandt i modsætning til<br />
Kilp<strong>at</strong>rick et al. (ibid.), <strong>at</strong> grad<strong>en</strong> af<br />
PTSD i de første ug<strong>er</strong> og måned<strong>er</strong><br />
eft<strong>er</strong> voldtægt<strong>en</strong> ikke kunne <strong>for</strong>udsige<br />
<strong>for</strong>ekomst<strong>en</strong> af PTSD eft<strong>er</strong> et år.<br />
H<strong>en</strong>des analyse viste d<strong>er</strong>imod, <strong>at</strong> tre<br />
faktor<strong>er</strong> tilsamm<strong>en</strong> kunne <strong>for</strong>udsige<br />
86% af PTSD-tilfæld<strong>en</strong>e 12 måned<strong>er</strong><br />
s<strong>en</strong><strong>er</strong>e. De tre faktor<strong>er</strong> var: a) betydelig<br />
grad af fysisk vold og/ell<strong>er</strong> et<br />
våb<strong>en</strong> b) tidlig<strong>er</strong>e psykiske problem<strong>er</strong><br />
og c) bebrejdels<strong>er</strong> fra familie ell<strong>er</strong><br />
v<strong>en</strong>n<strong>er</strong>.<br />
En and<strong>en</strong> faktor <strong>er</strong> systemets reaktion.<br />
Kilp<strong>at</strong>rick et al. (1988) fandt, <strong>at</strong><br />
2/3 af varians<strong>en</strong> i et meget b<strong>en</strong>yttet<br />
diagnostisk spørgeskema (SCL-90)<br />
kunne <strong>for</strong>klares ud fra <strong>en</strong> neg<strong>at</strong>iv oplevelse<br />
af deltagels<strong>en</strong> i retssystemet.<br />
Retssag<strong>en</strong> <strong>er</strong> med til <strong>at</strong> <strong>for</strong>længe off<strong>er</strong>roll<strong>en</strong><br />
og <strong>er</strong> stærkt belast<strong>en</strong>de <strong>for</strong><br />
ofr<strong>en</strong>e pga. risiko<strong>en</strong> <strong>for</strong> <strong>for</strong>nyet viktimis<strong>er</strong>ing,<br />
det direkte møde med
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
g<strong>er</strong>ningsmand, det stærkt rituelle sociale<br />
spil i rett<strong>en</strong>, g<strong>en</strong>oplevels<strong>en</strong> af<br />
detalj<strong>er</strong> fra voldtægt<strong>en</strong> og konfront<strong>at</strong>ion<strong>en</strong><br />
med <strong>en</strong> and<strong>en</strong> v<strong>er</strong>sion af <strong>for</strong>løbet.<br />
Voldsofre, som har selvbebrejdels<strong>er</strong>,<br />
har ifølge nogle und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> <strong>en</strong><br />
bedre prognose <strong>en</strong>d de, d<strong>er</strong> ikke har<br />
det. Selvbebrejdels<strong>er</strong> medvirk<strong>er</strong> til <strong>at</strong><br />
fastholde <strong>en</strong> følelse af kontrol og reduc<strong>er</strong>e<br />
hjælpeløshed<strong>en</strong> (Burgess &<br />
Holmstrom, 1979). Andre (K<strong>at</strong>z &<br />
Burt, 1988) har imidl<strong>er</strong>tid fundet, <strong>at</strong><br />
selvbebrejdels<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> voldtægt vanskeliggør<br />
bearbejdningsprocess<strong>en</strong>.<br />
Forklaring<strong>en</strong> h<strong>er</strong>på kan være, <strong>at</strong> d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> tale om <strong>for</strong>skellige typ<strong>er</strong> af selvbebrejdels<strong>er</strong>,<br />
adfærdsmæssige v<strong>er</strong>sus<br />
karakt<strong>er</strong>ologiske, hvor førstnævnte<br />
<strong>for</strong>bindes med positive virkning<strong>er</strong> og<br />
sidstnævnte med neg<strong>at</strong>ive (jf. Janoff-<br />
Bulman 1992).<br />
Sårbarhed<strong>en</strong> eft<strong>er</strong> traum<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> sig<br />
også ofte ved <strong>en</strong> dyb skamfølelse,<br />
d<strong>er</strong> kan føres tilbage til følels<strong>en</strong> af<br />
ydmygelse og hjælpeløshed. Off<strong>er</strong>et<br />
levede ikke op til sine egne ideal<strong>er</strong><br />
om <strong>at</strong> kunne klare sig, m<strong>en</strong> oplevede<br />
<strong>at</strong> være et slags bytte <strong>for</strong> <strong>en</strong> and<strong>en</strong>s<br />
vilje og ondskab. Mange ofre har<br />
<strong>for</strong>trængt skamfølels<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> i samspillet<br />
med omgivels<strong>er</strong>ne kan skamfølels<strong>er</strong>ne<br />
spores og i behandling<strong>en</strong><br />
kan de kortlægges, <strong>for</strong>tolkes og bearbejdes.<br />
Samm<strong>en</strong>f<strong>at</strong>ning om<br />
eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong><br />
Samm<strong>en</strong>f<strong>at</strong>ning af hovedt<strong>en</strong>d<strong>en</strong>s<strong>er</strong> i<br />
d<strong>en</strong> int<strong>er</strong>n<strong>at</strong>ionale litt<strong>er</strong><strong>at</strong>ur om eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong><br />
eft<strong>er</strong> voldelige ov<strong>er</strong>fald<br />
(Elklit, 1993):<br />
1) <strong>Det</strong> typiske off<strong>er</strong> har mange og<br />
alvorlige eft<strong>er</strong>reaktion<strong>er</strong> af kognitiv,<br />
fysisk og emotionel art,<br />
dårlig<strong>er</strong>e selvfølelse, <strong>for</strong>ringede<br />
sociale rel<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> og seksuelle<br />
problem<strong>er</strong>, hvis d<strong>er</strong> <strong>er</strong> tale om<br />
voldtægt. <strong>Det</strong> typiske off<strong>er</strong> vil<br />
også udvise beskytt<strong>en</strong>de adfærd,<br />
som begræns<strong>er</strong> dets hidtidige<br />
livsudfoldelse.<br />
2) D<strong>er</strong> vil være fald i belastningsgrad<strong>en</strong><br />
af symptom<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong><br />
p<strong>er</strong>iode på 2-3 ug<strong>er</strong> og i de eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de<br />
3-6 måned<strong>er</strong>. H<strong>er</strong>eft<strong>er</strong><br />
synes symptom<strong>er</strong>ne <strong>at</strong> stabilis<strong>er</strong>e<br />
sig.<br />
3) D<strong>er</strong> <strong>er</strong> almindeligvis langtidsvirkning<strong>er</strong><br />
eft<strong>er</strong> <strong>for</strong>skellige slags<br />
ov<strong>er</strong>fald. Nogle af disse var<strong>er</strong> i<br />
<strong>en</strong> årrække.<br />
4) Højt symptomniveau lige eft<strong>er</strong><br />
ov<strong>er</strong>faldet betyd<strong>er</strong> som regel et<br />
højt symptomniveau et halvt år<br />
eft<strong>er</strong> og <strong>en</strong>dnu s<strong>en</strong><strong>er</strong>e.<br />
5) D<strong>er</strong> <strong>for</strong>ekomm<strong>er</strong> ”sleep<strong>er</strong>effekt<strong>er</strong>”,<br />
dvs. <strong>at</strong> nogle symptom<strong>er</strong><br />
- især angst - bred<strong>er</strong> sig og
medfør<strong>er</strong> neurotiske hæmning<strong>er</strong><br />
på fl<strong>er</strong>e områd<strong>er</strong>.<br />
6) D<strong>er</strong> <strong>for</strong>ekomm<strong>er</strong> ”spredningseffekt<strong>er</strong>”,<br />
dvs. <strong>at</strong> nogle symptom<strong>er</strong><br />
- især angst - bred<strong>er</strong> sig og medfør<strong>er</strong><br />
neurotiske hæmning<strong>er</strong> på<br />
fl<strong>er</strong>e områd<strong>er</strong>.<br />
7) D<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke store <strong>for</strong>skelle i eft<strong>er</strong>virkning<strong>er</strong><br />
ved <strong>for</strong>skellige<br />
<strong>for</strong>m<strong>er</strong> <strong>for</strong> ov<strong>er</strong>fald.<br />
8) D<strong>er</strong> <strong>er</strong> individuelle <strong>for</strong>skelle: 25-<br />
33% klar<strong>er</strong> sig godt ig<strong>en</strong>nem og<br />
styrkes på nogle områd<strong>er</strong> af<br />
ov<strong>er</strong>faldet. En tilsvar<strong>en</strong>de proc<strong>en</strong>tdel<br />
klar<strong>er</strong> sig dårligt ig<strong>en</strong>nem<br />
og får d<strong>er</strong>es livsudfoldelse<br />
og livskvalitet p<strong>er</strong>man<strong>en</strong>t <strong>for</strong>ringet<br />
pga. ov<strong>er</strong>faldet.<br />
9) De fleste ofre <strong>er</strong> und<strong>er</strong>søgt som<br />
<strong>en</strong>keltindivid<strong>er</strong>, ud<strong>en</strong> <strong>at</strong> d<strong>er</strong>es<br />
sociale omgivels<strong>er</strong> <strong>er</strong> inddraget.<br />
Mange ofre får ikke nog<strong>en</strong> social<br />
støtte. Ofr<strong>en</strong>es omgivels<strong>er</strong> lid<strong>er</strong><br />
ofte pga. ov<strong>er</strong>faldet og ofte i et<br />
lign<strong>en</strong>de omfang som off<strong>er</strong>et.<br />
Psykologisk førstehjælp til<br />
voldtægtsofre<br />
G<strong>en</strong>nem hele sin opbygning prøv<strong>er</strong><br />
C<strong>en</strong>t<strong>er</strong> <strong>for</strong> Voldtægtsofre <strong>at</strong> imødekomme<br />
voldtægtsofr<strong>en</strong>es behov <strong>for</strong><br />
lægelig und<strong>er</strong>søgelse af fysiske<br />
skad<strong>er</strong><br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt<br />
eft<strong>er</strong>søgning og opsporing af g<strong>er</strong>ningsmand<br />
via kontakt med politiet<br />
sporsikring til evt. retssag og <strong>er</strong>st<strong>at</strong>ning<br />
<strong>at</strong> familie og v<strong>en</strong>n<strong>er</strong> får besked<br />
oplysning om faktuelle <strong>for</strong>hold<br />
hjælp til <strong>at</strong> klare evt. praktiske<br />
problem<strong>er</strong><br />
følelsesmæssig støtte fysiske<br />
assistance (mad, bad,<br />
ov<strong>er</strong>n<strong>at</strong>ning)<br />
psykologisk krisebehandling<br />
advok<strong>at</strong>bistand<br />
<strong>at</strong> bearbejde oplevels<strong>er</strong> fra evt.<br />
retssag<br />
Sygeplej<strong>er</strong>sk<strong>en</strong> <strong>er</strong> nøglep<strong>er</strong>son<strong>en</strong> til<br />
<strong>at</strong> give akut omsorg, tilkalde de relevante<br />
fagp<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, organis<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søgelses<strong>for</strong>løbet<br />
og sørge <strong>for</strong>, <strong>at</strong> off<strong>er</strong>et<br />
har et sted <strong>at</strong> tage h<strong>en</strong>, hvor nog<strong>en</strong><br />
kan tage sig af h<strong>en</strong>de.<br />
Sygeplej<strong>er</strong>sk<strong>en</strong> <strong>er</strong> også ansvarlig <strong>for</strong><br />
<strong>at</strong> skabe <strong>en</strong> <strong>at</strong>mosfære, som <strong>er</strong> støtt<strong>en</strong>de<br />
ov<strong>er</strong><strong>for</strong> følelsesudtryk og ikke<strong>for</strong>dømm<strong>en</strong>de.<br />
H<strong>er</strong>ig<strong>en</strong>nem mærk<strong>er</strong><br />
ofr<strong>en</strong>e, <strong>at</strong> de ikke <strong>er</strong> til besvær, m<strong>en</strong><br />
<strong>at</strong> d<strong>er</strong> tid og rum til, <strong>at</strong> d<strong>er</strong>es oplevelse<br />
kan <strong>for</strong>tælles og følels<strong>er</strong>ne få frit<br />
løb, hvad <strong>en</strong>t<strong>en</strong> det <strong>er</strong> angst, vrede<br />
ell<strong>er</strong> sorg.<br />
På grund af risiko<strong>en</strong> <strong>for</strong> de omtalte<br />
<strong>psykologiske</strong> følgevirkning<strong>er</strong> anbefal<strong>er</strong><br />
c<strong>en</strong>tret, <strong>at</strong> ofr<strong>en</strong>e har <strong>en</strong> samtale<br />
med c<strong>en</strong>trets psykolog. I d<strong>en</strong>ne sam-
Ask Elklit & Maik<strong>en</strong> Knuds<strong>en</strong><br />
tale vurd<strong>er</strong>es off<strong>er</strong>ets situ<strong>at</strong>ion i fællesskab,<br />
og <strong>er</strong> d<strong>er</strong> behov <strong>for</strong> psykologbistand,<br />
tilbydes ofr<strong>en</strong>e et behandlings<strong>for</strong>løb.<br />
Uanset om off<strong>er</strong>et<br />
ønsk<strong>er</strong> et sådant <strong>for</strong>løb, anbefal<strong>er</strong><br />
c<strong>en</strong>tret deltagelse i <strong>en</strong> eft<strong>er</strong>følg<strong>en</strong>de<br />
und<strong>er</strong>søgelse eft<strong>er</strong> hhv. 3 måned<strong>er</strong><br />
og et år <strong>for</strong> <strong>at</strong> opfange evt. ov<strong>er</strong>sete<br />
ell<strong>er</strong> opståede problem<strong>er</strong> i rel<strong>at</strong>ion til<br />
voldtægt<strong>en</strong>. Vis<strong>er</strong> und<strong>er</strong>søgels<strong>en</strong>, <strong>at</strong><br />
d<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong>ts<strong>at</strong>te problem<strong>er</strong>, tilbydes<br />
ofr<strong>en</strong>e et suppl<strong>er</strong><strong>en</strong>de behandlings<strong>for</strong>løb.
Ref<strong>er</strong><strong>en</strong>c<strong>er</strong><br />
Bownes, I.T., Gorman, E.C., Say<strong>er</strong>s, A<br />
(1991). Psychi<strong>at</strong>ric symptoms, behavioural<br />
responses and post-traum<strong>at</strong>ic<br />
stress disord<strong>er</strong> in rape victims. Division<br />
of Criminological and Legal Psychology<br />
First Annual Conf<strong>er</strong><strong>en</strong>ce, 1991,<br />
Cant<strong>er</strong>bury, England. Issues in Criminological<br />
and Legal Psychology, I, (17):<br />
25-33.<br />
Burgess, A. W., Holmstrom, L. L.<br />
(1974). Rape Trauma Syndrome.<br />
Am<strong>er</strong>ican Journal of Psychi<strong>at</strong>ry, 131,<br />
981-986.<br />
Burgess, A. W., Holmstrom, L. L.<br />
(1979). Adaptive str<strong>at</strong>egies and recov<strong>er</strong>y<br />
from rape. Am<strong>er</strong>ican Journal of<br />
Psychi<strong>at</strong>ry, 136, 1278-1282.<br />
Buunk, B. P., Hoor<strong>en</strong>s, V. (1992). Social<br />
support and stress: The role of social<br />
comparison and social exchange<br />
processes. British Journal of Clinical<br />
Psychology, 31, 445-457.<br />
Christianson, S. (1996) Traum<strong>at</strong>iske <strong>er</strong>indring<strong>er</strong>.<br />
Køb<strong>en</strong>havn, Hans Reitzels<br />
Forlag.<br />
Dahl, S. (1993). Rape - A Hazard to<br />
Health. Oslo: Scandinavian Univ<strong>er</strong>sity<br />
Press.<br />
Elklit, A. (1993). Off<strong>er</strong> <strong>for</strong> vold. Århus<br />
Univ<strong>er</strong>sitets<strong>for</strong>lag.<br />
Elklit, A.: The Aft<strong>er</strong>m<strong>at</strong>h of an Industrial<br />
Disast<strong>er</strong>. Acta Psychi<strong>at</strong>rica Scandinavica,<br />
96, 1997, (Suppl., no. 392), 1-<br />
25.<br />
Epstein, S. (1991). The self-concept, the<br />
traum<strong>at</strong>ic neurosis, and the structure of<br />
p<strong>er</strong>sonality. D. Oz<strong>er</strong>, J. M.Healy, A. J.<br />
Stewart (Eds.) P<strong>er</strong>spectives on p<strong>er</strong>sonality,<br />
vol. 3. London: Jessica Kingsley.<br />
Foa, E. B., Rothbaum, B. O., Riggs, D.<br />
S., Murdock, T. B. (1991). Tre<strong>at</strong>m<strong>en</strong>t of<br />
Posttraum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong> in Rape<br />
Victims: A Comparison Betwe<strong>en</strong> Cognitive-Behavioral<br />
Procedures and Counseling.<br />
Journal of Consulting and Clinical<br />
Psychology. 59, 715-723.<br />
Janoff-Bulman, R. (1992). Sh<strong>at</strong>t<strong>er</strong>ed<br />
Assumptions. Towards a New Psychology<br />
of Trauma. New York: Macmillan.<br />
K<strong>at</strong>z, B. L., Burt, M. R. (1988). Selfblame<br />
in recov<strong>er</strong>y from rape. A.W.<br />
Burgess (ed). Rape and sexual assault,<br />
II. New York: Garland, 151-168.<br />
Kilp<strong>at</strong>rick, D. G., Calhoun, K. S.<br />
(1988). Early Behaviorial Tre<strong>at</strong>m<strong>en</strong>t <strong>for</strong><br />
Rape Trauma: Efficacy or Artifact? Behavior<br />
Th<strong>er</strong>apy, 19, 421-427.
Kilp<strong>at</strong>rick, D. G., Resnick H. S. (1993).<br />
Posttraum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong> Associ<strong>at</strong>ed<br />
with Exposure to Criminal Victimiz<strong>at</strong>ion<br />
in Clinical and Community<br />
Popul<strong>at</strong>ions, J. R. Davidson & E. B. Foa<br />
(eds.): Posttraum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong>:<br />
DSM-IV and Beyond. Washington, DC:<br />
Am<strong>er</strong>ica Psychi<strong>at</strong>ric Press, 113-143.<br />
Kilp<strong>at</strong>rick, D. G., Saund<strong>er</strong>s, B. E.,<br />
Amick-McMullan, A., Best, C. L., V<strong>er</strong>on<strong>en</strong>,<br />
L. J., Resnick, H. S. (1989) Victim<br />
and Crime Factors Associ<strong>at</strong>ed with<br />
the Developm<strong>en</strong>t of Crime-Rel<strong>at</strong>ed<br />
Post-Traum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong>. Behaviour<br />
Th<strong>er</strong>apy 20, 199-214, 1989.<br />
Kilp<strong>at</strong>rick, D. G., V<strong>er</strong>on<strong>en</strong>, L. J., Best<br />
C. L. (1985). Factors predicting psychological<br />
distress among rape victims. C.<br />
R. Figley (Ed.). Trauma and its Wake.<br />
New York: Brunn<strong>er</strong>/Mazel, 114-141.<br />
Koss, M. P. (1985). The hidd<strong>en</strong> rape<br />
victim: P<strong>er</strong>sonality, <strong>at</strong>titudinal and situ<strong>at</strong>ional<br />
charact<strong>er</strong>istics. Psychology of<br />
Wom<strong>en</strong> Quart<strong>er</strong>ly, 9, 193-212.<br />
Levine, P. A. (1997). Væk tig<strong>er</strong><strong>en</strong>. Helbredelse<br />
af traum<strong>er</strong>. Køb<strong>en</strong>havn. Borg<strong>en</strong>s<br />
Forlag.<br />
Noyes, R. Jr., Slym<strong>en</strong>, D. (1978-79).<br />
The Subject Response to Life-<br />
Thre<strong>at</strong><strong>en</strong>ing Dang<strong>er</strong>. Omega, 9, 313-<br />
321.<br />
Porritt, D. (1979). Social Support in<br />
Crisis: Quantity or Quality? Social Sci<strong>en</strong>ce<br />
& Medicine, 13A, 715-721.<br />
Psykiske følg<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>en</strong> voldtægt
Paap, W. R. (1981). Being Burglarized:<br />
An Account of Victimiz<strong>at</strong>ion. Victimology,<br />
6, 297-305.<br />
Resnick, H. S., Kilp<strong>at</strong>rick, D. G., Dansky,<br />
B. S., Saund<strong>er</strong>s, B. E., Best, C. L.<br />
(1993). Preval<strong>en</strong>ce of Civilian Trauma<br />
and Posttraum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong> in a<br />
Repres<strong>en</strong>t<strong>at</strong>ive N<strong>at</strong>ional Sample of<br />
Wom<strong>en</strong>. Journal of Consulting and<br />
Clinical Psychology, 61, 984-991.<br />
Rothbaum, B. O., Foa, E. B., Riggs D.<br />
S., Murdock T., Walsh W. (1992). A<br />
Prospective Examin<strong>at</strong>ion of Post-<br />
Traum<strong>at</strong>ic Stress Disord<strong>er</strong> in Rape Victims.<br />
Journal of Traum<strong>at</strong>ic Stress, 5,<br />
455-475.<br />
Ruch, L. O., Chandl<strong>er</strong>, S. M., Hart<strong>er</strong>, R.<br />
A. (1980). Life Change and Rape Impact.<br />
Journal of Health and Social Behavior,<br />
21, 248-260.<br />
Sales, E., Blum, M., Shore B.. (1984).<br />
Victim Readjustm<strong>en</strong>t Following Assault.<br />
Journal of Social Issues, 40. 117-<br />
136<br />
Solomon, S. D. (1986). Mobilizing Social<br />
Support Networks in Times of Disast<strong>er</strong>.<br />
C. R. Figley, (ed.). Trauma and<br />
Its Wake. VOLUME II: Traum<strong>at</strong>ic<br />
Stress Theory, Research, and Int<strong>er</strong>v<strong>en</strong>tion.<br />
New York: Brunn<strong>er</strong>/Mazel, Inc.<br />
232-263.<br />
Van d<strong>er</strong> Kolk, B. A. (1996). The Body<br />
Keeps the Score. Approaches to the<br />
Psychobiology of Posttraum<strong>at</strong>ic Stress<br />
Disord<strong>er</strong>. Bessel, A. van d<strong>er</strong> Kolk, Alexand<strong>er</strong><br />
C. McFarlane, Lars Weisaeth<br />
(Eds.) Traum<strong>at</strong>ic Stress. The Effects of<br />
the Ov<strong>er</strong>welwing Exp<strong>er</strong>i<strong>en</strong>ce on Mind,<br />
Body, and Society. New York: The<br />
Guild<strong>for</strong>d Press. (1996). 214-2