Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
For det fjerde kan <strong>børn</strong>enes etniske baggrund tænkes at gøre en forskel. De interviewede flygtninge<strong>børn</strong><br />
kan formodes at opleve det anderledes og ekstra forstærk<strong>end</strong>e at lide afsavn og eventuelt at plage mere,<br />
fordi de har været vant til en anden og højere levestandard i deres hjemland. Sådanne forskelle er dog ikke<br />
fremtræd<strong>end</strong>e i datamaterialet. Det er primært enkelte sproglige og forståelsesmæssige vanskeligheder, der<br />
gør sig gæld<strong>end</strong>e undervejs i nogle af interviewene med flygtninge<strong>børn</strong>ene. Dog ikke i en sådan grad, at<br />
interviewene ikke har givet mening, men på enkelte områder. Som eksempel kan nævnes, at nogle af de<br />
yngste flygtninge<strong>børn</strong> ikke vidste, hvad en netcafé og en burgerbar er.<br />
Børnenes pålidelighed er et femte element i måden, som de fortæller deres historie på hver især. I enkelte<br />
interview er der konkrete eksempler på, at <strong>børn</strong>ene tilsynelad<strong>end</strong>e ikke taler helt sandt, idet de korrigeres<br />
af deres mødre (for eksempel omkring hyppigheden af fødselsdage for kammerater), eller at de selv<br />
’justerer’ deres udsagn ved mere specifikke spørgsmål fra interviewerens side. Der forefindes dog ikke<br />
objektive fakta omkring de interviewede <strong>børn</strong>, og derfor kan deres pålidelighed ikke ’måles’ eller<br />
kontrolleres. Som en sjette og saml<strong>end</strong>e faktor påvirker <strong>børn</strong>enes personlighed deres måde at fremstille sig<br />
selv på og fortælle om oplevelser på i interviewene.<br />
Et gennemgå<strong>end</strong>e element i tolkningen af <strong>børn</strong>enes udsagn har været de tidspunkter i interviewene, hvor et<br />
barn har svaret afvis<strong>end</strong>e på et spørgsmål eller en problemstilling ved at sige ’det ved jeg ikke’, ’det kan jeg<br />
ikke huske’ og kortfattet ’nej’. De uklare besvarelser tyder på, at <strong>børn</strong>ene i nogle tilfælde har haft svært ved<br />
eller har villet undgå at svare. Dette kan være en indikation på, at ’økonomisk fattigdom’ som emne og dets<br />
konsekvenser for barnet kan være svært at tale om (emnets karakter). Et udtryk, der går igen i flere<br />
interview, når <strong>børn</strong>ene skal beskrive, hvordan situationen føles for dem, er ’lidt irriter<strong>end</strong>e’, ’lidt ked af det’,<br />
’lidt nedtrykt’ eller ’lidt misundelig’. Denne udtryksmåde kan tolkes som et tegn på, at barnet oplever<br />
situationen som problematisk, men at det nedtones i fremstillingen.<br />
Enkelte <strong>børn</strong> har tilsynelad<strong>end</strong>e ikke været villige til at tale om, at det kan være svært og om at lide afsavn.<br />
De har i interviewet virket resignerede eller en smule fravær<strong>end</strong>e. Et af disse <strong>børn</strong> siger som afslutt<strong>end</strong>e<br />
bemærkning:<br />
”Jeg synes, det var sjovt, selv om jeg hele tiden gabte. Det er fordi, jeg er træt” (Pige, 11 år).<br />
Hvilke årsager, der præcist ligger bag distancerede eller passive svarmåder, er dog svært at vide på det<br />
foreligg<strong>end</strong>e grundlag.<br />
54