Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
mangl<strong>end</strong>e interesse eller ikke giver udtryk for at bekymre sig om det. Den mere neutrale eller passive<br />
måde at forholde sig til afsavnet på kan også være et udtryk for en solidaritet med forældrene.<br />
Venner<br />
Et væsentligt tema omkring <strong>børn</strong> og unge er deres kontakt til jævnaldr<strong>end</strong>e. I interviewene er der bl.a.<br />
spurgt til, om barnet har en (eller flere), som de betragter som en ’god ven/veninde’. En stor gruppe af de<br />
interviewede <strong>børn</strong> fortæller, at de har en eller flere ’gode venner’, som de ofte er sammen med efter<br />
skoletid. De går typisk i skole med dem eller bor i samme boligkvarter. Hovedparten giver ikke udtryk for<br />
problemer i forhold til samværet med deres venner, og flere af <strong>børn</strong>ene synes ikke, at det er svært at få<br />
venner.<br />
”Min bedste ven bor i København, men han kommer hver week<strong>end</strong>. Han kommer her, og så er jeg blevet venner<br />
med ham” (Dreng, 12 år).<br />
En mindre gruppe ser ud til at have vanskeligheder i forhold til venner. De fortæller, at de har nogle<br />
kammerater i klassen, som de dog ikke ses med uden for skolen. For enkeltes vedkomm<strong>end</strong>e kan det<br />
skyldes, at de er flyttet for nyligt, eller at de bor i et andet område <strong>end</strong> skolens distrikt. At disse <strong>børn</strong> har<br />
det svært i forhold til venner, behøver ikke (kun) at have økonomiske årsager.<br />
”Vi er de eneste der forstår hinanden sådan. Der er ikke sådan rigtig mange, der forstår mig i klassen, vel. Sådan<br />
tager initiativ til at lære mig nærmere at k<strong>end</strong>e og sådan. Men hvor det er lidt af det samme hos ham, hvor man<br />
kan sige, at han ikke er den mest populære i klassen, det er jeg så heller ikke, vel. Så kan man så sige, at så finder<br />
vi sammen, fordi vi også kan godt sammen. (…) Det har været sådan lidt op og ned, fordi vi har gået i klasse<br />
sammen hele skolegangen, men fra første til tredje klasse var vi ærkefj<strong>end</strong>er, hvor vi slet ikke kunne tåle synet af<br />
hinanden. Men i sjette klasse begyndte vi at gå lidt sammen og i syv<strong>end</strong>e klasse lidt mere og nu rigtigt meget”<br />
(Dreng, 14 år).<br />
”Nogle gange kommer man bare ind. (…) Hvis man ikke er med, så må man bare gå med dem, der heller ikke er<br />
med. I: Lige for tiden er du med eller er du ikke med? Jeg gider ikke sådan… at være med. (…) Jeg er altid<br />
kommet med til tingene, men det er bare nogle gange, de ikke gider at invitere mig” (Pige, 11 år).<br />
”Vi er sådan meget – hvis nu man kalder det en ring – inde i ringen, og så er der et par stykker, som ikke er med”<br />
(Pige, 12 år).<br />
18