Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
Færre penge end andre børn - Red Barnet Ungdom
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Der er gjort yderligere refleksioner omkring <strong>børn</strong>enes fremstillingsmåde og interviewenes validitet i kapitel<br />
7.<br />
Undervejs i rapportens beskrivelse og analyse af <strong>børn</strong>enes oplevelser er det nævnt, når der er fundet<br />
forskelle mellem de interviewede <strong>børn</strong> med hensyn til alder, køn, geografisk placering og etnisk baggrund.<br />
Med hensyn til aldersfaktoren kan der udledes nogle forskelle omkring eksempelvis <strong>børn</strong>enes<br />
fritidsaktiviteter og indtægtsmuligheder (fra fritidsjob). Der er tale om forskelle, som må formodes at være<br />
alment gæld<strong>end</strong>e forskelle mellem <strong>børn</strong> på fx 10 og 14 år. Ud over aldersbetingede forskelle er der generelt<br />
kun tale om mindre forskelle, herunder ingen markante forskelle knyttet til <strong>børn</strong>enes etniske baggrund<br />
(hhv. danske <strong>børn</strong> og flygtninge<strong>børn</strong>).<br />
Familiebeskrivelser<br />
I det følg<strong>end</strong>e beskrives de interviewede <strong>børn</strong>s familier med hensyn til familieforhold og økonomiske<br />
forhold. Hvor der hos de udvalgte familier er markante forskelle i forhold til befolkningen i Danmark som<br />
helhed, foretages der sammenligninger med henblik på at tydeliggøre disse familiers særlige situation.<br />
Undervejs i rapporten sammenlignes de interviewede <strong>børn</strong>s situation ligeledes med <strong>børn</strong> generelt i<br />
Danmark ud fra <strong>andre</strong> undersøgelser, der omhandler <strong>børn</strong> og unges fritidsaktiviteter, forbrug mv. 11<br />
Familieforhold<br />
Fælles for langt størstedelen af de danske <strong>børn</strong> er, at de bor sammen med en-tre søsk<strong>end</strong>e og med en enlig<br />
mor uden større kontakt til deres far. Enkelte har dog hyppig kontakt til deres ikke-sambo<strong>end</strong>e far og ser<br />
ham regelmæssigt. I enkelte familier oplyses det, at moderen har en ikke-sambo<strong>end</strong>e kæreste. Blandt de ni<br />
danske familier er kun ét forældrepar sambo<strong>end</strong>e. I interviewmaterialet indgår således en meget høj andel<br />
<strong>børn</strong> af enlige mødre set i forhold til <strong>andre</strong> <strong>børn</strong> i Danmark. For 10-15-årige <strong>børn</strong> generelt gælder det, at<br />
ca. 10 pct. lever i en familie med en enlig mor (eller far) (Fridberg, 1999). Nogle <strong>børn</strong> fortæller, at de har<br />
kontakt til bedsteforældre eller <strong>andre</strong> slægtninge, men det er undtagelsesvist.<br />
Blandt de danske forældre (mødre) oplyser enkelte, at de lider af angst eller depressioner, og enkelte har<br />
fået bevilget førtidspension. Nogle af de danske familier oplyser desuden, at de modtager forskellige former<br />
for foranstaltning fra det offentlige, sociale system. I en familie har barnet en aflastningsfamilie. I en anden<br />
familie har barnet været tvangsfjernet i tidlig alder pga. moderens stofmisbrug, men har været hjemme igen<br />
11<br />
Gennem hele rapporten refereres primært til Fridbergs undersøgelse Skole<strong>børn</strong>s fritidsaktiviteter fra 1998.<br />
Datamaterialet består af interviewoplysninger fra et tilfældigt udsnit af den danske befolkning fra 16 år og opefter, samt<br />
fra de udtrukne personers hjemmebo<strong>end</strong>e <strong>børn</strong> i alderen 7-15 år (jf. Fridberg, 1999).<br />
10