Brintteknologier - strategi for forskning, udvikling og demonstration i ...
Brintteknologier - strategi for forskning, udvikling og demonstration i ...
Brintteknologier - strategi for forskning, udvikling og demonstration i ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
landinger (op til 10 - 15% brint), indtil et eventuelt brintnetværk er etableret.<br />
Her er det af stor betydning, at det volumenmæssige energiindhold <strong>for</strong> brint -<br />
ved samme tryk - er mindre end 1/3 af naturgassens energiindhold. Det betyder,<br />
at den energimæssige transportkapacitet reduceres. Det eksisterende naturgasnet<br />
kan ikke uden videre benyttes til transport af ren brint, <strong>og</strong> der skal selv<br />
ved få % brintiblanding <strong>for</strong>etages sikkerhedsmæssige justeringer af flere typer<br />
af de traditionelle gas<strong>for</strong>brugende udstyr.<br />
Distribution i tanke er i dag en særdeles<br />
anvendt teknol<strong>og</strong>i. Inden <strong>for</strong> transportområdet<br />
skal der lagres ved et tryk på 700 -<br />
800 bar <strong>for</strong> at opnå tilstrækkelig<br />
energitæthed.<br />
Gennem de senere år har der været udført et<br />
betydeligt <strong>for</strong>sknings- <strong>og</strong> <strong>udvikling</strong>sarbejde<br />
med henblik på lagring af brint i <strong>for</strong>bindelse<br />
med faste stoffer, f.eks. metalhydrider. På<br />
grund af det lave lagringstryk anses denne<br />
<strong>for</strong>m <strong>for</strong> brintlagring som meget sikker. I<br />
hovedsagen har der her været arbejdet med<br />
to typer af brintlagring: Enten i <strong>for</strong>m af<br />
metalhydrider, hvor brint bindes i en kemisk<br />
<strong>for</strong>bindelse, eller hvor brinten er bundet til<br />
overfladen af faste stoffer som f.eks. grafit<br />
eller andre kulstofstrukturer.<br />
Hos DTU, Teknol<strong>og</strong>isk Institut,<br />
Forskningscenter Risø m.fl. findes<br />
der kompetencer inden <strong>for</strong> lette, styrkebærende<br />
kompositmaterialer<br />
(vindmøllevinger, konstruktionsdele),<br />
som udgør et godt afsæt til <strong>udvikling</strong><br />
<strong>og</strong> produktion af lette trykbeholdere<br />
til brint.<br />
Forskningscenter Risø, DTU <strong>og</strong><br />
Aarhus Universitet har i en længere<br />
periode deltaget i <strong>udvikling</strong>en<br />
af teknol<strong>og</strong>ier til lagring af<br />
brint i metalhydrider. Suppleret<br />
med det høje danske videnniveau<br />
inden <strong>for</strong> nanoteknol<strong>og</strong>ier er der<br />
basis <strong>for</strong> yderligere dansk <strong>udvikling</strong><br />
på området.<br />
Brint kan <strong>og</strong>så distribueres <strong>og</strong> lagres i flydende <strong>for</strong>m. Lagringen sker ved atmosfæretryk<br />
<strong>og</strong> en temperatur på –253 o C. Det er allerede en industrielt udviklet<br />
teknol<strong>og</strong>i, der anvendes til kommerciel distribution af brint i store mængder.<br />
Ved denne <strong>for</strong>m <strong>for</strong> lagring bør iagttages et relativt hurtigt <strong>for</strong>brug, da den lave<br />
temperatur giver et løbende tab ved afgasning, med deraf følgende energitab.<br />
Gældende omkostninger ved lagring af brint<br />
Energi- plus kapitalomkostninger ved lagring af brint i trykflasker er minimum 3<br />
kr./kg brint, mens de tilsvarende omkostninger ved lagring i flydende <strong>for</strong>m er 7-35<br />
kr./kg brint afhængig af containerstørrelse 7 . Lagring i metal (eller andre) hydrider<br />
er med dagens teknol<strong>og</strong>i betydeligt dyrere end andre lagringsteknol<strong>og</strong>ier <strong>og</strong> endnu<br />
langt fra en kommerciel anvendelse.<br />
Anvendelse af brint<br />
Brint er en brændbar gas ligesom naturgas <strong>og</strong> kan anvendes på samme måde,<br />
f.eks. ved almindelig <strong>for</strong>brænding i en kedel eller til kraft/varme produktion i<br />
motorer <strong>og</strong> turbiner <strong>og</strong> til fremdrift af køretøjer i en almindelig gnisttændingsmotor.<br />
7 Rapport fra arbejdsgruppe 6 omkring ”Økonomi <strong>og</strong> perspektiver”, december 2004.<br />
13