siemens-investering skaber optimisme - LiveBook
siemens-investering skaber optimisme - LiveBook
siemens-investering skaber optimisme - LiveBook
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
projektledelse
2 Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
Karrierekompas<br />
KompetenceUdvIKlIng<br />
når værktøjskassen skal opdateres<br />
Jobskiftet fra udviklings-<br />
ingeniør til produktchef<br />
krævede en master i Management<br />
& Technology for<br />
Jan Harrestrup. Her lærte<br />
han at jonglere med de for<br />
en ingeniør så besværlige<br />
begreber markedsføring og<br />
økonomi.<br />
KompetenceUdvIKlIng<br />
Af Morten Lund red@ing.dk<br />
En hel del forfremmede ingeniører<br />
kan sikkert nikke genkendende til<br />
den situation, som Jan Harrestrup<br />
fra Deif Wind Power Technology stod<br />
i sidste år.<br />
For nok var det et skridt op ad karrierestigen<br />
for den 35årige svagstrøms<br />
ingeniør at blive forfremmet<br />
til produktchef, men samtidig meldte<br />
den faglige usikkerhed sig. For var<br />
der red<strong>skaber</strong> nok i den naturvidenskabelige<br />
værktøjskasse, når snakken<br />
faldt på CRM, distributionskanaler,<br />
branding og andre af markedsføringsverdenens<br />
fagudtryk?<br />
Løsningen blev en Master in Management<br />
& Technology (MMT), en<br />
toårig Executive MBAuddannelse<br />
fra Aalborg Universitet med fokus på<br />
forretningsforståelse.<br />
Mangler i værktøjskassen<br />
»Jeg har skiftet job fra en udviklingsstilling<br />
til en produktstilling, som er<br />
mere kommerciel. Som produktchef<br />
skal man kunne forstå økonomien og<br />
markedsanalyserne, og hele den<br />
markedsmæssige vinkel mangler<br />
man i sin værktøjskasse som ingeniør.<br />
Her lagde denne uddannelse op<br />
til at være meget virksomhedsfokuseret<br />
og tage udgangspunkt i virksomhedens<br />
virkelighed,« fortæller deltidsstudenten.<br />
Efter godt et år, hvor Jan Harrestrup<br />
skal til at begynde på tredje semester<br />
og dermed andet år af<br />
MMT’en, er det oplagt at spørge, om<br />
uddannelsen lever op til varedeklarationen.<br />
Tager den udgangspunkt i<br />
hans egen virkelighed?<br />
»Ja, det gør den. Men det er også<br />
meget op til den enkelte. Et af kriterierne<br />
for uddannelsen er, at man det<br />
sidste år arbejder selvstændigt med<br />
sit afgangsprojekt. Så det er meningen,<br />
at det kommer virksomheden til<br />
gode i sidste ende,« vurderer Jan Harrestrup.<br />
Det begyndte med Google<br />
Som med så meget andet i denne verden<br />
begyndte Jan Harrestrups efteruddannelse<br />
med en Googlesøgning.<br />
MMT’en poppede op på skærmen, og<br />
han kunne lide, hvad han så: en toårig<br />
efteruddannelse uden faste,<br />
ugentlige undervisningstimer, men<br />
bygget op omkring 17 seminarer a to<br />
dages varighed. Med tid til karriere<br />
ved siden af og få medstuderende,<br />
højst 20, fra alskens fagretninger. Og<br />
med et fagligt indhold, der kan bruges<br />
til noget.<br />
En af de store udfordringer i hans<br />
nye tilværelse som produktchef er for<br />
eksempel af kinesisk art. Deif Wind<br />
Power Technology leverer blandt andet<br />
styresystemer og elektriske systemer<br />
til vindmøllesektoren, og den<br />
Skivebaserede virksomhed, som i<br />
forvejen er etableret på det kinesiske<br />
marked, skal gerne have endnu mere<br />
gang i salget i Kina. Det kræver en vis<br />
dosis markedsresearch, markedsforståelse,<br />
interna tionalt samarbejde og<br />
ikke mindst kulturforståelse.<br />
»Grundlæggende får man en virksomhedsindsigt<br />
og en forretningsforståelse.<br />
Jeg kan forstå mekanismerne,<br />
jeg kan forstå, hvorfor tingene<br />
er, som de er. Vi har også et seminar<br />
om kulturforskelle, så der er nog<br />
le ting, man sagtens kan tage med,«<br />
svarer Jan Harrestrup på spørgsmålet<br />
om, hvorvidt han kan bruge<br />
MMT’en i forhold til de kinesiske udfordringer.<br />
En svær kobling<br />
Han trækker dog lidt på det. Og indrømmer<br />
blankt, at koblingen mellem<br />
skolebænk og hverdagslivet som produktchef<br />
er en svær én af slagsen. For<br />
RedaKtøR: Henning Mølsted / IngenIøRen KaRRIeReKompas udkommer fire gange i 2011. Næste gang den 21. okt. / annonceR: Kåre Eliasen, telefon +45 33 26 53 92 / Mikkel Pedersen,<br />
telefon +45 33 26 54 02 tRyK: Dansk Avistryk / samlet oplag: 79.984 eksemplarer (Dansk Oplagskontrol, 1. halvår 2011) / UdgIveR: Mediehuset Ingeniøren A/S, Skelbækgade 4, 1717 København V,<br />
telefon +45 33 26 53 00, Fax +45 33 26 53 01 / Mediehuset Ingeniøren A/S ejes af Ingeniørforeningen, IDA / dIReKtIon: Arne R. Steinmark, ansv. chefredaktør og adm. direktør, Christian Hjorth, kommerciel direktør<br />
på masteR in Management & Technology<br />
på Aalborg Universitet står der<br />
blandt andet kulturforståelse på skoleskemaet.<br />
Og det er jo meget praktisk,<br />
når man som produktchef Jan Harrestrup<br />
fra Deif Wind Power Technology<br />
står foran en ekspansion på det kinesiske<br />
marked. Privatfoto<br />
i en benhård og travl hverdag, hvor<br />
praksis ikke altid rimer på teori, og<br />
lærebøgerne som regel ikke lige kan<br />
give svaret, er det stadig svært at omsætte<br />
teorien fra skolebænken til<br />
praksis ude i virkeligheden.<br />
»Det er lige så svært som alt muligt<br />
andet. Også fordi man på nogle områder<br />
bevæger sig på et forskningsplan.<br />
Men det vigtigste, jeg har fået<br />
med på nuværende tidspunkt, er en<br />
bedre indsigt i virksomhedens opbygning<br />
og de mekanismer, der knytter<br />
sig til strategi.«<br />
Ifølge Jette Bruun, xecutive MBAkoordinator<br />
på Aalborg Universitet,<br />
gør man sig fra universitetets side da<br />
også store anstrengelser for at sikre et<br />
reelt, praktisk output:<br />
»Der bruges både interne og eksterne<br />
vejledere. Nogle af vores vejledere<br />
arbejder også ude i virksomhederne,<br />
så uddannelsen og erhvervslivet<br />
har tæt samspil om opgaverne på<br />
uddannelsen. Så det er ikke sådan, at<br />
det hele foregår foran pc’en, og så får<br />
deltagerne et 10tal til eksamen,« betoner<br />
Jette Bruun. j<br />
masteR In management &<br />
technology (mmt)<br />
mmt er en såkaldt Executive MBA-uddannelse,<br />
der tager to år. Studiestart er<br />
altid 1. september.<br />
prisen for den samlede uddannelse er<br />
230.000 kroner. Hertil kommer udgifter<br />
til undervisningsmaterialer, ophold<br />
i forbindelse med modulerne samt<br />
eventuelt udlandsophold.<br />
For at blive optaget på uddannelsen<br />
kræves et uddannelsesniveau svarende<br />
til en bachelor. Herudover kræves<br />
der relevant ledelseserfaring fra erhvervslivet,<br />
typisk mindst tre års erhvervserfaring.<br />
antal deltagere pr. årgang er maksimalt<br />
20.<br />
Læs mere på www.mmt.aau.dk
Relevante kurser for ingeniører samlet på ét sted<br />
ing.dk/kurser<br />
Prøv allerede i dag<br />
Gratis • nemt • hurtiGt<br />
DTU Efteruddannelse<br />
– det bli’r til mere<br />
Ny viden giver nye muligheder. På DTU tilbyder vi<br />
en række efteruddannelser til alle, der gerne vil videre.<br />
ÅBEN UDDANNELSE MASTERUDDANNELSER ØVRIGE KURSER<br />
Åben Uddannelse giver dig mulighed for at<br />
følge undervisning sammen med DTU-studerende<br />
i alt fra bygningsfysik til elektro fi skeri<br />
og videregående biologi. Kurserne strækker<br />
sig over et semester på 13 uger med undervisning<br />
i dagtimerne 1-2 gange om ugen,<br />
eller tre ugers fuldtidsstudie.<br />
Masteruddannelserne på DTU styrker både<br />
dine faglige kompetencer og dit netværk.<br />
Uddannelsen er på kandidatniveau og udbydes<br />
på deltid, så du kan følge undervisningen ved<br />
siden af dit arbejde.<br />
Brandsikkerhed: www.mib.dtu.dk<br />
Teknisk Miljøledelse: www.tml.dtu.dk<br />
Ledelse af byggeri: www.mlb.dtu.dk<br />
DTU’s Master in Business Administration (MBA):<br />
Management of Technology - MMT:<br />
www.business.dtu.dk<br />
I samarbejde med DTU’s institutter tilrettelægger<br />
vi kurser, der er målrettet dig/din virk-<br />
somhed. Et skræddersyet kursus foku se rer<br />
netop på det faglige indhold, der imøde kommer<br />
jeres behov; kursernes niveau kan spænde fra<br />
grundlæggende og op til meget fagspecifi kke<br />
– eksempler kunne være ”Konceptskabelse i<br />
produkt udvikling” eller ”Miljørigtig konstruktion”.<br />
DTU’s institutter udbyder også korte, erhvervsrettede<br />
kursus forløb inden for en række<br />
fagområder. Der er tale om intensive kurser af<br />
en eller to dages varighed, der giver dig indsigt<br />
i de nyeste teknologier og metoder med direkte<br />
henblik på anvendelse. Det er også muligt at<br />
følge ph.d.-kurser, hvor emnet er specialiseret<br />
og på højt fagligt niveau.<br />
DTU udbyder desuden kurser særligt tilrettelagt<br />
for ledige. Du kan f.eks. følge et 6-ugers<br />
kursus på fuld tid i Projektledelse, Organisation<br />
og Forretningsforståelse.<br />
Kurser på DTU tager udgangspunkt i den<br />
nyeste forsknings baserede viden.<br />
Læs mere på: www.dtu.dk/efteruddannelse
4<br />
Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
projektledelse<br />
På rundtur i<br />
projektleder-<br />
junglen<br />
Aldrig før har der været så<br />
mange projektlederuddannelser<br />
i Danmark. Men hvad<br />
tilbyder de egentlig? Ingeniøren<br />
guider dig rundt i<br />
junglen.<br />
kursusudbydere<br />
Af Morten Lund redaktion@ing.dk<br />
81 forskellige projektlederuddannelser<br />
i alle afskygninger popper op på<br />
skærmen, hvis man søger på ordet<br />
’projektledelse’ i ing.dk’s kursusdatabase.<br />
Får du også begyndende hovedpine<br />
ved udsigten til at skulle vælge<br />
lige netop den rigtige uddannelse for<br />
dig? Så tag med Ingeniøren på rundtur<br />
hos nogle af udbyderne.<br />
Vi begynder længst mod øst, i<br />
Hørsholm nord for København, hvor<br />
en af de største private udbydere, Implement,<br />
holder til. Her er partner<br />
Niels Søndergaard den første til at<br />
indrømme, at det kan være lidt svært<br />
at skelne de forskellige uddannelser<br />
fra hinanden.<br />
»Hold da op, hvor er der mange udbydere,<br />
der lægger vægt på alt det administrative<br />
og certificeringen. Det<br />
vigtigste burde vel være, hvad kursisterne<br />
tager med sig hjem. Det er blevet<br />
lidt rigeligt, og man skal efterhånden<br />
certificeres på to-tre forskellige<br />
måder,« siger Niels Søndergaard og<br />
fortæller, at en af Implements styrker<br />
netop er, at deres uddannelser er certificerede:<br />
»Vi er rigtig langt med at få vores<br />
kurser certificeret. Vi har også rigtig<br />
meget e-learning med, så folk kan<br />
forberede sig endnu mere. Men det er<br />
dem, der står på gulvet, der gør den<br />
store forskel. Og der bruger vi undervisere,<br />
som har konkret erfaring med<br />
Ny registreringsordning skal<br />
gøre markedet for projektlederuddannelser<br />
mere gennemskueligt.<br />
Fem kursusudbydere<br />
har allerede fået<br />
‘godkendt’stemplet.<br />
vejlednIng<br />
Af Morten Lund redaktion@ing.dk<br />
Uigennemskuelig. Således opridser<br />
uddannelsesverifikatør i Dansk Projektledelse<br />
Allan Krüger-Jensen situationen<br />
p.t. på det boomende marked<br />
for projektlederuddannelser:<br />
projektledelse,« siger Niels Søndergaard<br />
og tilføjer, at Implement først<br />
og fremmest tilbyder projektledelseskurser<br />
på i alt fire niveauer – fra begynderen<br />
til eksperten.<br />
Forskellige aspekter<br />
I den anden ende af Storkøbenhavn<br />
finder vi i Taastrup en anden privat<br />
udbyder, nemlig Teknologisk Institut.<br />
Her kan du ligeledes tage kurser i<br />
grundlæggende projektledelse eller i<br />
det certificerede projektstyringsværktøj<br />
Prince 1 og 2. Og ligesom i<br />
Implements tilfælde er der typisk tale<br />
om kurser a tre til fem dages varighed.<br />
Men Teknologisk Institut, som også<br />
holder kurser i Aarhus, forsøger at<br />
skille sig ud fra mængden ved at tilbyde<br />
kurser, hvor man kan gå mere i<br />
dybden med forskellige aspekter af<br />
projektlederrollen, pointerer seniorkonsulent<br />
Karen Kramhøft.<br />
»Vores filosofi er at klæde projektlederen<br />
på til de mange forskellige<br />
roller. Afhængig af ens branche og<br />
projekt har man måske behov for at<br />
gå i dybden med risikostyring, hvor<br />
det i andre projekter er vigtigt at facilitere<br />
projekterne og kommunikere,«<br />
siger Karen Kramhøft og fremhæver<br />
instituttets såkaldt fleksible uddannelsesforløb,<br />
hvor kursisten har mulighed<br />
for at specialisere sig inden for<br />
et bestemt aspekt af projektledelse.<br />
To år med stort pensum<br />
Vi kunne være taget lidt nordpå til<br />
Herlev, hvor IDG-kurser har til huse.<br />
Men da kursusprogrammet meget<br />
ligner de to foregående med Prince2<br />
og IPMA-projektlederuddannelsen,<br />
slutter vi i Odense.<br />
For er du til tungt pensum og<br />
forskningsbaseret undervisning, har<br />
Syddansk Universitet siden 2008 til-<br />
»Det er vældig uigennemskueligt.<br />
Situationen er den, at markedet nærmest<br />
er overfyldt med uddannelsestilbud,<br />
så behovet for at skabe en gennemsigtighed<br />
er blevet større.«<br />
Derfor præsenterer Dansk Projektledelse<br />
nu en registreringsordning,<br />
der med verifikatørens ord gerne skal<br />
give et bedre match mellem dem, der<br />
leder efter uddannelse, og dem, der<br />
udbyder uddannelsen.<br />
Den frivillige ordning tager udgangspunkt<br />
i de projektledelseskompetencer,<br />
der ligger til grund for IP-<br />
MA-certificering, og de første fem<br />
kursusudbydere har netop været gennem<br />
certificeringsmøllen. Blandt an-<br />
Hold da op, hvor er der mange<br />
udbydere, der lægger<br />
vægt på alt det administrative<br />
og certificeringen.<br />
Niels Søndergaard, Implement<br />
budt en noget anderledes – og noget<br />
længere – projektlederuddannelse.<br />
Målgruppen er de erfarne projektledere,<br />
og undervisningen tager i bedste<br />
universitetsstil udgangspunkt i<br />
den nyeste akademiske forskning.<br />
»Det er ikke kun forskningsresul-<br />
projektlederuddannelser bliver registreret og bedømt<br />
dre Implement og Mannaz har fået<br />
deres egne kursusbeskrivelser vurderet<br />
af Dansk Projektledelses verifikatører,<br />
heriblandt Allan Krüger-Jensen,<br />
som efterfølgende har uddelt karakterer<br />
ud fra en firetrins kompetence-skala.<br />
Markedet har taget den til sig<br />
»Det, vi håber på, er, at ordningen også<br />
vil inspirere udbyderne til at lægge<br />
vægten forskellige steder. Der har<br />
været en tendens til, at man nærmer<br />
sig de samme 80 procent i indhold,<br />
og det, synes vi, er lidt synd for faget.<br />
Der burde jo være nogle valgmuligheder,<br />
så man ikke kun konkurrerer<br />
det er vældig uigennemskueligt. situationen er den,<br />
at markedet nærmest er overfyldt med uddannelsestilbud.<br />
Allan KrügerJensen, Dansk Projektledelse<br />
tater, vi tager udgangspunkt i, men<br />
hele begrebsverdenen. Det handler<br />
om at se tingene på en nye måde, og<br />
det handler om at få en større palet.<br />
Og det er det, som denne her forskningslitteratur<br />
kan give,« fortæller<br />
studieleder og professor Pernille<br />
Eskerod om den toårige masteruddannelse,<br />
som kræver af kursisterne,<br />
at de har haft projektledelsesteori i<br />
forvejen – enten fra andre kurser eller<br />
fra deres virksomheds interne<br />
programmer.<br />
Her slutter rundturen. Men led<br />
selv videre. Der er masser af projektlederuddannelser<br />
derude. Helt præcist<br />
81 af slagsen. j<br />
på pris,« siger Allan Krüger Jensen,<br />
der forventer, at yderligere fire kursusudbydere<br />
vil nå at blive registreret<br />
inden årets udgang.<br />
Registreringen er dog frivillig, så i<br />
sidste ende står og falder det med, om<br />
udbyderne tager ordningen til sig.<br />
Indtil videre lyder der dog ros fra Implement.<br />
»Jeg synes, at registreringen har<br />
været en god hjælp til selvhjælp for os<br />
til at blive endnu bedre. De berørte<br />
områder er nu blevet opdateret, og<br />
dermed har vi fået styrket vores projektlederuddannelse<br />
yderligere,« siger<br />
seniorkonsulent Poul Albæk fra<br />
Implement.<br />
Andre udbyderes tIlbud<br />
segment: Grundlæggende Projektledelse<br />
(2 dage) og Videregående Projektledelse<br />
(2 dage)<br />
dtu: Design og ledelse af projekter i<br />
netværk (1 år)<br />
Attractor: Projektledelse (9 dage)<br />
vIA university College (Horsens) i<br />
samarbejde med Ingeniørhøjskolen i<br />
københavn: Diplomuddannelse i projektledelse<br />
Aarhus universitet: It-projektledelse<br />
(del af ’master i it’) (150 dage)<br />
scrummaster.dk: Scrum Master-kursus<br />
(2 dage)<br />
Han tilføjer, at ordningen for ham<br />
at se er en måde for projektledere at<br />
blive klogere på, hvilke elementer de<br />
forskellige registrerede udbydere tilbyder,<br />
og på hvilket niveau de gør det.<br />
Også Dansk Standard arbejder p.t.<br />
på en international ’vejledning’ for<br />
projektledelse, som foreningen selv<br />
kalder ordningen. Den går under<br />
navnet ISO 21500, og det er ifølge<br />
Dansk Standard forventningen, at<br />
ordningen også vil finde vej til selve<br />
projektlederuddannelsernes indhold.<br />
ISO 21500 forventes udarbejdet<br />
i løbet af 2012. j
DTU lancerer innovativ<br />
uddannelse for den erfarne<br />
projektleder. Fokus er på<br />
projektledelse i netværk, og<br />
målet er at skabe en ’superprojektleder’.<br />
projektlederuddAnnelse<br />
Af Morten Lund redaktion@ing.dk<br />
At gennemføre et projekt i erhvervslivet<br />
er som et racerløb, mener Søren<br />
Lybecker, programleder for DTU’s<br />
nye projektlederuddannelse.<br />
Du har en vis distance, der skal<br />
gennemføres, og for at gøre det så<br />
hurtigt som muligt har du behov for<br />
nogle pitstops undervejs, hvor du får<br />
skiftet dæk og får lidt sukker til hjernen.<br />
Og det er sådan seks pitstops, seks<br />
moduler fordelt over ét års kursus,<br />
som DTU tilbyder med deres nye efteruddannelse,<br />
som er startet her i<br />
september.<br />
Nybegyndere udi projektledelsens<br />
svære kunst kan godt blive inde i stalden<br />
– målgruppen for ’Design og ledelse<br />
af projekter i netværk’, som barnet<br />
er blevet døbt, er nemlig den erfarne<br />
projektleder, der trænger til at<br />
få tunet motoren lidt.<br />
»Klassisk projektledelse kan man<br />
få hos sin virksomhed eller hos andre<br />
udbydere. Og det er helt fint. Det, vi<br />
tilbyder, er, at vi lægger noget ovenpå,<br />
så man måske bliver udfordret til at<br />
gøre tingene på lidt andre måder,« siger<br />
Søren Lybecker.<br />
Fokus ligger, som navnet antyder,<br />
på projektledelse i netværk. Det lyder<br />
lidt langhåret, men ifølge Søren Lybecker<br />
handler det grundlæggende<br />
om kompleksitetshåndtering, om at<br />
omstille sig til uvante situationer og<br />
tænke i nye forretningskoncepter i<br />
samspil med andre.<br />
Programchefen gør meget ud af at<br />
slå fast, at den nye uddannelse ikke er<br />
undfanget i en professors hoved,<br />
men derimod af behovene ’derude’ i<br />
virkeligheden. Hvor flere og flere<br />
virksomheder organiserer sig i projekter,<br />
og hvor flere og flere projekter<br />
organiseres i netværk på tværs af faggrænser<br />
og kulturer.<br />
»På universiteterne har vi haft en<br />
tilbøjelighed til at kigge på, hvad vi<br />
har af viden, og hvordan vi kan skrue<br />
en uddannelse sammen ud fra det.<br />
Det har vi ikke gjort, for der er ingen<br />
grund til at lave en uddannelse, som<br />
ingen vil have,« betoner Søren Lybecker.<br />
Der mangler noget på ledelse<br />
Af samme grund har DTU ‘prøvekørt’<br />
uddannelsen via et ambitiøst<br />
udviklingsforløb i løbet af det foregående<br />
år.<br />
Virksomheder som Atkins, Nokia<br />
og Odense Kommune har ageret<br />
sparringspartnere og stillet projektledere<br />
til rådighed i en række workshopper,<br />
hvor uddannelsens rammer,<br />
indhold og form blev udviklet og<br />
diskuteret igennem.<br />
En af testdeltagerne var projektleder<br />
Claus Lund Nørgaard fra Atkins.<br />
Han mærker på egen krop, at kravene<br />
til nutidens projektledere bliver større<br />
og større.<br />
»Der stilles større krav til projekterne.<br />
Man sætter nogle fagdiscipliner<br />
sammen, som bliver mere og mere<br />
specialiserede. Og derved bliver<br />
man som projektleder også mere og<br />
mere fremmed over for delleverancerne.<br />
Samtidig giver den øgede globalisering<br />
også mere samarbejde på<br />
tværs af organisationer og netværk<br />
samt krav om mindre udviklingstid,«<br />
mener Claus Lund Nørgaard, som<br />
også godt vil give et bud på, hvilke lag<br />
der særligt mangler på projektlederlagkagen:<br />
»Der mangler noget på ledelse af<br />
projekter. De er så komplekse, at de<br />
ikke bare kan standardiseres ud til<br />
nogle enslydende projektaktiviteter.<br />
Når man øger kompleksiteten, øger<br />
man samtidig uforudsigeligheden<br />
og dermed også behovet for reel ledelse.<br />
Ikke uden startvanskeligheder<br />
Uforudsigeligheden – fristes man<br />
næsten til at sige – går også igen i uddannelsens<br />
indhold, der vil byde på<br />
inputs fra kulturens og filosofiens<br />
verden. Blandt andet i form af gæsteforelæsninger<br />
ved Roskilde Festivalens<br />
udviklingschef og musikeren<br />
Peter Bastian.<br />
»Det bliver i øjenhøjde, dialogbaseret<br />
og med workshopper,« lover Søren<br />
Lybecker.<br />
»Den egentlige læring finder sted i<br />
projektarbejde hjemme i virksomheden.<br />
Man skal ikke skrive abstrakte<br />
rapporter, men i stedet identificere<br />
en konkret udfordring for ens virk-<br />
Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
ny uddannelse vil styrke projektledelse i netværk<br />
DEN ERFARNE PROJEKTLEDERS PITSTOPS<br />
Design og ledelse af projekter i<br />
netværk’ rummer seks moduler<br />
og kan ifølge programleder Søren<br />
Lybecker sammenlignes med<br />
seks pitstops i et racerløb. Se her,<br />
hvilken slags viden DTU vil<br />
proppe ind i kursisternes ’motor’.<br />
START & MÅL<br />
Sidste pitstop før mål handler om<br />
forretningsforståelse: Hvordan kan der<br />
skabes vækst ved at tænke i nye<br />
forretningsmuligheder? Og hvordan kan<br />
man samarbejde på tværs med andre?<br />
Modul 5<br />
Modul 1<br />
projektledelse I netværk er omdrejningspunktet for en ny efteruddannelse,<br />
som er undfanget af behovene ude i virksomhederne, forklarer Søren Lybecker,<br />
programleder for DTU’s nye projektlederuddannelse. Foto: DTU<br />
Modul 5<br />
Forandringsledelse og det<br />
personlige lederskab er på<br />
programmet i det næstsidste<br />
pitstop. For hvis man skal lede<br />
andre, er man nødt til at smide<br />
sin egen maske.<br />
Kursisterne bliver delt ind i<br />
grupper. Hovedfokus er på<br />
gruppedynamik, netværksteori<br />
og fagets grundlæggende<br />
strukturer og processer.<br />
Modul 4<br />
Nu handler det om videndeling og<br />
innovation i netværk, specifikt<br />
hvordan man omsætter viden om<br />
til nye produkter. Og hvordan man<br />
får velkendte ideer til at tage sig<br />
ud på en ny måde.<br />
Modul 2<br />
Modul 3<br />
Man kan ikke bare fyre sine<br />
projektmedarbejdere, så der skal i<br />
stedet arbejdes med motivation og<br />
samarbejde på tværs af faggrupper,<br />
organisationer og kulturer.<br />
5<br />
somhed og løse den ud fra de værktøjer,<br />
man får.«<br />
Dén varedeklaration synes Claus<br />
Lund Nørgaard indtil videre, at udviklingsprojektet<br />
har levet fint op til.<br />
Men der er også blevet slebet lidt kanter<br />
af undervejs.<br />
»Det er en klassisk udbyder af tekniske<br />
uddannelser, som nu byder ind<br />
med en meget dialogbaseret uddannelse.<br />
Det, vi præsenterer nu, er derfor<br />
lidt forskelligt fra undervisernes<br />
normale dagligdag. Teoretikere og<br />
praktikere formulerer sammen svarene<br />
og søger spørgsmålene, og derfor<br />
er underviserne blevet udfordret<br />
til at indtage nogle nye roller. Og det<br />
har givet lidt startvanskeligheder,<br />
hvor undervisernes profil blev skærpet.«<br />
Med lyssværd og tommestok<br />
Claus Lund Nørgaard er faktisk blevet<br />
så begejstret for forløbet, at han er<br />
blevet en del af den første årgang,<br />
som sætter sig på skolebænken her i<br />
september. Måske med et symbolsk<br />
lyssværd i hånden. For ifølge Søren<br />
Lybecker er det ambitiøse mål med<br />
uddannelsen at udklække ingeniørverdenens<br />
svar på Jedi-ridderen.<br />
Det er sagt i spøg, men rummer også<br />
et gran af alvor.<br />
»En superprojektleder er i virkeligheden<br />
en Jedi Knight – projektlederen<br />
er superhelten i vores samfund lige<br />
nu og i vores fremtidige samfund.<br />
Den rolle er projektlederens, fordi vi<br />
organiserer flere og flere ting i projekter,«<br />
siger han. j<br />
Også kaldet kunsten at<br />
gøre det komplekse<br />
konkret. Som Søren<br />
Lybecker udtrykker<br />
det: Hvis du bliver<br />
bedt om at bygge en<br />
bro mellem Danmark<br />
og Tyskland, vil du<br />
garanteret ligge<br />
søvnløs et par nætter.<br />
Men hvis det bliver<br />
brudt ned i nogle<br />
delprojekter, så sover<br />
du nok lidt bedre.<br />
Kilde: DTU · Grafik: Martin Kirchgassner
6 Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
jobmarked<br />
– se efterårets aktiviteter på<br />
ida.dk/idalederforum<br />
Bliv Executive MBA<br />
MMT - Master in Management of Technology fra Aalborg<br />
Universitet er en af Europas bedste Executive MBA-uddannelser.<br />
Vi uddanner fremtidens kompetente ledere til at se<br />
forretning, teknologi og organisation i en dynamisk helhed.<br />
MMT-uddannelsen er en toårig deltidsuddannelse for mænd<br />
og kvinder fra den private og offentlige sektor. Uddannelsen<br />
afholdes som 17 internatseminarer en gang månedligt fra<br />
torsdag til lørdag.<br />
Aarhus<br />
Informationsmøde<br />
17. marts<br />
Hotel LegoLand, Billund 23. marts<br />
Aalborg Universitet 13. april<br />
Der lægges vægt på at udvikle innovative og helhedsbetonede<br />
løsninger på komplekse problemstillinger.<br />
Som krumtap for at omsætte teori og metoder til praktisk<br />
virkelighed, Tilmelding arbejdes kan der ske på med mmt@production.aau.dk<br />
projektopgaver i egen virksomhed<br />
Ansøgningsfrist på hvert af 1.maj. de 4 semestre. Studiestart 1. september 2011<br />
z<br />
Livslang<br />
læring<br />
Syddansk Universitet<br />
tilbyder forskningsbaseret<br />
efteruddannelse inden for<br />
master- og diplomuddannelser,<br />
enkeltfag og uddannelser<br />
på deltid.<br />
■ Læs mere på<br />
www.sdu.dk/efteruddannelse<br />
■ Ring til os på 65 50 10 54<br />
eller skriv til<br />
efteruddannelse@sdu.dk<br />
Aktuelt for ingeniører:<br />
■ Efteruddannelse til<br />
gymnasiet<br />
■ HD<br />
■ Ingeniørfaglige kurser<br />
■ Jura på deltid<br />
■ Master i international<br />
virksomhedskommunikation<br />
■ Master i projektledelse<br />
■ Master of Public<br />
Management<br />
■ MBA<br />
D U L E V E R K U N , S Å L Æ N G E D U L Æ R E R<br />
Intensiv kamp om de<br />
bedste vindmøllehjerner<br />
Siemens Wind Power skal tiltrække<br />
op mod 600 nye ingeniører<br />
med vindmølleekspertise<br />
de næste to år, hvis<br />
virksomheden skal realisere<br />
sin milliard<strong>investering</strong> i Jylland.<br />
Aalborg Universitet er<br />
klar med ekstra kandidater .<br />
arbejdskraft<br />
Af Sara Rosendal sro@ing.dk<br />
En ting er at planlægge en milliard<strong>investering</strong>.<br />
Noget helt andet er at<br />
skulle føre den ud i praksis. Det er<br />
den udfordring, Siemens Wind Power<br />
står over for, efter virksomheden<br />
har meddelt, at den vil udvide sine<br />
danske afdelinger med en milliard<br />
kroner.<br />
500600 nye ingeniørstillinger skal<br />
besættes, hvis virksomheden skal nå<br />
sit strategiske mål om ydeligere global<br />
ekspansion. Og det skal ske i en<br />
tid, hvor konkurrencen om de bedste<br />
vindmøllehjerner er stor. Så stor, at<br />
den spanske vindmølleproducent<br />
Gamesa sidste år valgte at lukke sin<br />
danske udviklingsafdeling med netop<br />
den begrundelse, at producenten<br />
ikke kunne skaffe tilstrækkeligt med<br />
kvalificerede medarbejdere.<br />
Men konkurrencen om medarbejdere<br />
er ikke noget, der får Corinne<br />
van Sprang, HRchef i Siemens, til at<br />
ligge søvnløs.<br />
»Indtil nu har vi ikke haft de store<br />
problemer med at tiltrække medarbejdere,<br />
men vi er klar over, at det bli<br />
IBC Kurser<br />
Project Management<br />
Når forretningen vokser, vokser karrieremulighederne<br />
også. Corinne van Sprang, Siemens<br />
ver stadigt sværere. Min opfattelse er<br />
dog, at jyder generelt ikke er bange<br />
for at køre langt, hvis jobbet er det<br />
rigtige. Derimod er det langt sværere<br />
at lokke sjællænderne herover,« siger<br />
Corinne van Sprang.<br />
Hun forventer, at Siemens vil rekruttere<br />
en del af de nye ingeniører<br />
fra udlandet, også selv om det ikke altid<br />
er let at lokke dem til det nordvestlige<br />
Jylland. Desuden vil Siemens udbygge<br />
sit samarbejde med universiteterne<br />
i håb om at kunne tiltrække de<br />
mest kvalificererede kandidater.<br />
Et godt øje til Siemens<br />
Den tyske vindmøllegigant kan glæde<br />
sig over, at de danske ingeniørstuderende<br />
tilsyneladende har et<br />
godt øje til virksomheden, der i år opnåede<br />
førstepladsen i Ingeniørens<br />
Profilanalyse. De studerende fremhævede<br />
i særlig grad karrieremulighederne<br />
hos Siemens som et plus.<br />
»Når forretningen vokser, vokser<br />
karrieremulighederne også. I det seneste<br />
år har vi skabt 160 nye lederjob i<br />
Danmark,« siger Corinne van Sprang.<br />
På universitetet i Aalborg er Eskild<br />
Holm Nielsen, dekan på det naturvidenskabeligetekniske<br />
fakultet, fuldt<br />
opmærksom på det stigende behov<br />
for ingeniører med specialkompetencer<br />
i Vestdanmark. Han har netop<br />
budt 21 procent flere ingeniørstuderende<br />
end sidste år velkommen og<br />
været med til at oprette flere specialiseringer<br />
på overbygningsudddannelsen,<br />
blandt andet inden for effektelektronik.<br />
»På den korte bane vil vi være i<br />
stand til at uddanne 6080 nye effekt<br />
elektronikingeniører, som vi ved er<br />
en mangel blandt andet i vindmøllebranchen.<br />
Vi har allerede mere end<br />
80 ph.d.er inden for vindmølleforskning,<br />
og planen er at intensivere samarbejdet<br />
med blandt andet Siemens,<br />
så vi i de kommende år kan fastholde<br />
flere kandidater i regionen,« siger<br />
Eskild Holm Nielsen.<br />
Han håber, at Siemens’ <strong>investering</strong>er<br />
i regionen vil få endnu flere af de<br />
lokale unge til at overveje ingeniørfaget.<br />
»En onkel eller tante, der arbejder<br />
hos Siemens, kan være med til at åbne<br />
øjnene for de store muligheder,<br />
der er som ingeniør. Der findes ikke<br />
en bedre reklame for ingeniørfaget<br />
end den form for rollemodeller,« siger<br />
Eskild Holm Nielsen.<br />
Virksomhed med vokseværk<br />
Hos Siemens håber de, at en række<br />
interne omstruktureringer kan være<br />
med til at lokke flere ingeniører til.<br />
Over de kommende år vil der blive<br />
oprettet 200 mobile arbejdsstationer<br />
på de tre lokaliteter Brande, Vejle og<br />
Ikast. Medarbejderne vil blive udstyret<br />
med en bærbar computer og kan i<br />
samarbejde med deres ledere bestemme,<br />
hvor de ønsker at arbejde<br />
fra.<br />
»Vores erfaring er, at danskerne<br />
vægter balancen mellem familie og<br />
arbejdsliv meget højt. For nogle vil<br />
fleksibiliteten være en fordel. Men vi<br />
er klar over, at det kræver et særligt<br />
mindset ikke at arbejde fra en fast base.<br />
En del foretrækker deres faste<br />
skrivebord, hvor de kan stille billeder<br />
af famillien op og indrette sig, så ti<br />
International projektleder<br />
Med mulighed for fuld merit til Diplom i ledelse tonet til projektledelse. Uddannelsen lærer dig at håndtere<br />
større projekter og giver dig indsigt i strategi med internationale og multi- kulturelle aspekter.<br />
Forløb<br />
International Projektleder kan opnås på åbne forløb over et halvt år, eller et intensivt forløb over 8,5 uge<br />
med mulighed for økonomisk støtte. I partnerskab med din virksomhed er mulighederne uendelige.<br />
Sted<br />
Uddannelse og træning på Sjælland eller i Trekantområdet . Eksamen med ECTC points og<br />
bevis. Du kan bagefter - eller senere skyde genvej - læse videre til Diplom i ledelse tonet til projektledelse.<br />
Du kan også vælge mellem IT-, LEAN-, Forandrings- og Offentlig Projektleder.<br />
Se alle vores projektledertilbud på www.projektledelse.net<br />
Kontakt Stinne Bonde på tlf.: 7224 1704 · Skamlingvejen 32 · DK-6000 Kolding<br />
IBC ProjectManagement samarbejder med en række off. udbydere og private konsulenthuse.<br />
Vore konsulenter er alle erfarne projektledere og instruktører og certificeret af PMI®, IPMA® eller eksamineret PRINCE2®.
den vil vise, hvor mange der vil benytte<br />
sig af tilbuddet,« siger Corinne<br />
van Sprang.<br />
Nye kolleger er hverdag<br />
Håbet er dog, at de mobile arbejdsstationer<br />
også vil kunne fremme samarbejdet<br />
på tværs af organisationen,<br />
der er vokset til i dag at omfatte 5.200<br />
medarbejdere i Danmark.<br />
En af de medarbejere, der har mærket<br />
udviklingen, er Martin Huus<br />
Bjerge, udviklingsingeniør i Siemens.<br />
Da han blev ansat i 2007, havde<br />
han en enkelt kollega i afdelingen<br />
i Brande og en i Canada. I dag består<br />
afdelingen af 20 medarbejdere.<br />
»Som ansat vænner man sig hurtigt<br />
til hele tiden at få nye kollegaer.<br />
Det er jo nærmest dagligdag, og man<br />
lærer hurtigt at tage hensyn til de<br />
kulturelle forskelle. Det er utrolig inspirerende<br />
at få kollegaer, der er uddannet<br />
fra udlandet. Det giver nogle<br />
nye input til, hvordan vi kan løse tingene,«<br />
siger Martin Huus Bjerge.<br />
job fra INg.dk/NaVNe<br />
morteN lymark er ansat som projektkoordinator<br />
inden for Energi og Proces hos Grontmij.<br />
Han er uddannet produktionsteknolog og maskintekniker<br />
og skal primært arbejde med koordinering<br />
af 3Dprojektering inden for EPCM<br />
af anlæg inden for procesindustrien.<br />
aNders ekmaN har overtaget ledelsen af<br />
KPMG’s rådgivningsforretning, Advisory. Han<br />
har en lang karriere som konsulent, nordisk leder<br />
og chef for flere rådgivningsfirmaer bag<br />
sig, blandt andet i Indevo, Capgemini, IBM Global<br />
Services, Framfab og Brann.<br />
kasper jørgeNseN er ansat som byggeleder<br />
hos Raunstrup A/S. Han skal stå i spidsen for<br />
opførelsen af penthouselejligheder i Aarhus<br />
samt opførelsen af lavenergidaginstitutionen<br />
Løgtengården i Skødstrup. Han er uddannet<br />
civilingeniør inden for bygge og anlæg med<br />
speciale i byggeledelse.<br />
sVeNd mødtgård er ansat som salgsingeniør<br />
hos Telpartner A/S. Han er uddannet elektronik<br />
ingeniør og har tidligere været ansat hos<br />
blandt andre Arrow, Jørgensen & Co og Acte.<br />
Claus jaCobseN er ansat som projektleder<br />
hos Develco. Han kommer med solid erfaring i<br />
projektledelse og har tidligere arbejdet som<br />
Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
Han er parat til at tage imod de<br />
mange nye ingeniører og glæder sig<br />
over, at Siemens satser så stort i Danmark.<br />
»Vi er jo i evig konkurrence med<br />
andre virksomheder om medarbejdere,<br />
så det er da et positivt signal, at<br />
der nu bliver skabt endnu flere karrieremuligheder<br />
hos os,« siger Martin<br />
Huus Bjerge. j<br />
sIemeNs' mIllIardINVesterINg<br />
deN tyske<br />
vindmøllegigantSiemens<br />
kan glæde<br />
sig over, at<br />
de danske ingeniørstuderende<br />
har et godt øje<br />
til virksomheden.<br />
Foto: Das<br />
Büro.<br />
<strong>siemens</strong> vil investere en milliard kroner i Danmark i 2011<br />
og 2012 og planlægger at ansætte 500-600 nye ingeniører<br />
over de kommende to år, primært i Jylland.<br />
kapaciteteten på eksisterende produktionsfaciliteter<br />
øges.<br />
I brande og aalborg bygges nye centre til forskning og<br />
udvikling, der blandt andet skal rumme testfaciliteter til<br />
gearløse vindmøller.<br />
I Vejle åbner et kompetencecenter for offshore-vindmøller.<br />
I Ikast skal et nyt kontor huse den skandinaviske salgs- og<br />
projektstyringsgruppe.<br />
projektleder og projektchef inden for udvikling<br />
af elektronik og software. Derudover har han<br />
arbejdet med business caseanalyse relateret<br />
til nyudvikling og innovation.<br />
aNders thorNgaard er ansat som Product<br />
Development Engineer hos High tech Innovation<br />
ApS. Han er uddannet diplomingeniør med<br />
speciale i maskinteknik og vil med sin tekniske<br />
kreativitet blive en stærk ressource i stræben<br />
efter at bringe innovative udviklingsprojekter<br />
fra vision til løsning.<br />
haNs johaNNseN er ansat som projektingeniør<br />
inden for forsyningsteknik hos Grontmij.<br />
Han er uddannet diplomingeniør og skal primært<br />
arbejde med projektering af ledningsanlæg<br />
og konstruktioner.<br />
pIerre marIe er ansat som akustiker i Grontmijs<br />
akustikafdeling Acoustica. Han er uddannet<br />
civilingeniør og skal primært arbejde med<br />
bygnings og rumakustik samt skydebanestøj.<br />
mIChael sChultz er ansat som afdelingsleder<br />
for Orbicons installationsafdeling i Ballerup.<br />
Han har fungeret som teamleder i afdelingen<br />
siden 2008 og blandt andet arbejdet på Sillebroen<br />
Shoppingcenter i Frederikssund, Capnordic<br />
Multiarena og DR’s nye hovedsæder.<br />
7<br />
GIV DINE AUDITOR-<br />
KOMPETENCER<br />
ET LØFT. HÆV<br />
STANDARDEN<br />
MED ET AF<br />
VORES MANGE<br />
KURSER!Systematiseret sund fornuft<br />
DS Certifi cering tilbyder professionelle kurser<br />
til alle typer virksomheder inden for alle brancher.<br />
Tilmeld dig fx:<br />
• Auditorkursus i kvalitetsledelse<br />
• Auditor som coach<br />
• Lead auditorkursus i kvalitetsledelse (IRCA-certifi ceret)<br />
• Styrk din formidling og gennemslagskraft<br />
DS Certifi cering er leverandør af certifi ceringer, godkendelser, screeninger, andre former for audit og kurser til danske virksomheder<br />
nationalt og internationalt. Vi har over 25 års erfaring med at styrke vores kunders konkurrenceevne og skabe merværdi gennem<br />
innovative, behovs- og løsnings orienterede produkter, der baserer sig på danske og inter nationale standarder og best practice.<br />
Tilmeld dig på<br />
kurser.byggecentrum.dk<br />
– og bliv klogere<br />
Bygningsfysikuddannelsen<br />
– professionel efteruddannelse i samarbejde med DTU<br />
• Fugt<br />
• Lys<br />
• Statik<br />
• Indeklima<br />
• Brand<br />
• Lyd<br />
• Energi<br />
Bygningsfysikuddannelsen giver dig tværgående indsigt i<br />
bygningsfysik og sætter fokus på POLYteknikken. Du vil<br />
efter at have gennemført uddannelsen være i stand til at<br />
udføre dine projekter optimalt, så alle forhold på tværs<br />
af bygningsdelenes og materialernes forskellige egen<strong>skaber</strong><br />
er tilgodeset.<br />
Uddannelsen er målrettet ingeniører, arkitekter og<br />
konstruktører.<br />
Scan – og se videoen<br />
om uddannelsen,<br />
eller klik ind på<br />
kurser.byggecentrum.dk<br />
Læs mere og<br />
tilmeld dig på<br />
www.dscert.dk/audit
8 Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
efteruddannelse<br />
MBa-netværk luner,<br />
når du stiger til tops<br />
Adgang til viden om andre<br />
brancher, gode sparringspartnere<br />
og nye karrieremuligheder<br />
er tre gode<br />
grunde til at bruge tid på et<br />
alumnenetværk.<br />
netværk<br />
Af Lene Wessel lw@ing.dk<br />
Arrangementer og samvær i et alumne-netværk<br />
med tidligere medstuderende<br />
fra MBA-uddannelsen er et<br />
rigtig godt supplement til efteruddannelse<br />
og karrierepleje. Det giver<br />
nemlig adgang til viden, sparring og<br />
indblik i, hvad der sker i erhvervslivet,<br />
mener Martin Friis-Mikkelsen,<br />
bestyrelsesformand for DTU Business’<br />
Alumneforening:<br />
»Mange MBA’ere er kendetegnet<br />
ved, at de er rigtig gode til at tilegne<br />
sig viden, så bare det at møde en tidligere<br />
holdkammerat betyder, at du lærer<br />
noget nyt,« siger formanden, som<br />
er uddannet produktionsingeniør og<br />
blev færdig med sin Executive MBA<br />
fra DTU i 2009.<br />
Derudover er netværket godt, hvis<br />
man vil holde sig orienteret om, hvad<br />
der sker i andre virksomheder og<br />
brancher, for eksempel hvis man selv<br />
er på udkig efter nye karrieremuligheder.<br />
Det sidste er ofte relevant for<br />
MBA-studerende, fordi mange af<br />
dem oplever, at arbejdspladsen ikke<br />
giver dem mulighed for at bruge deres<br />
nyerhvervede viden, når de står<br />
med MBA-diplomet i hånden.<br />
»For mange er det deres eget ’drive’<br />
og ønske om personlig udvikling, der<br />
har fået dem til at tage en MBA. Når<br />
de så kommer tilbage til arbejdsplad-<br />
sen og er klar til nye udfordringer, så<br />
får de måske ikke chancen – særligt<br />
ikke i disse krisetider,« siger Martin<br />
Friis-Mikkelsen.<br />
Muligheden for at få afprøvet de<br />
nye kompetencer på en anden arbejdsplads<br />
er ofte ikke til stede til at<br />
begynde med, fordi mange MBA-studerende<br />
indgår uddannelseskontrakter<br />
med arbejdspladsen, som betyder,<br />
at de er bundet til at fortsætte i en periode,<br />
efter de har bestået deres eksamen.<br />
»Klausulen låser dig, for hvis du<br />
forlader virksomheden, skal du betale<br />
pengene tilbage, hvilket er fair nok.<br />
Det ville jeg også selv kræve, hvis jeg<br />
var direktør,« siger Martin Friis-Mikkelsen,<br />
som netop oplevede, at det ikke<br />
var muligt at sætte den nye viden i<br />
spil på hans gamle arbejdsplads.<br />
I foråret, to år efter hans MBA-eksamen,<br />
skiftede han derfor til sit nuværende<br />
job som global chef for strategiske<br />
partner<strong>skaber</strong> i Milestones<br />
Systems:<br />
»Når du har MBA-kompetencer,<br />
skal du lidt tættere på maven af virksomheden<br />
for at bruge alle dine kompetencer,<br />
og nu bruger jeg hele paletten,«<br />
siger han.<br />
Karrieren eksploderer<br />
Men indtil han fik sit nuværende job,<br />
var netværket med andre MBA’ere<br />
rigtig nyttigt. For det første i kraft af<br />
de fire-seks arrangementer, som<br />
alumneforeningen selv arrangerer,<br />
og for det andet i kraft af de otte-ni arrangementer,<br />
som DTU Business<br />
stablede på benene for sine tidligere<br />
studerende.<br />
Arrangementerne er vidt forskellige,<br />
lige fra et møde i Kastrup Lufthavn,<br />
hvor SAS fortæller om deres<br />
brug af sociale medier, til et besøg på<br />
Danfoss Universe i Nordborg med<br />
rundvisning og foredrag.<br />
Fælles for netværksmøderne er, at<br />
det faglige niveau skal være højt, dels<br />
fordi der er stor konkurrence fra andre<br />
arrangementer, dels fordi dagligdagen<br />
er presset og ofte bliver det<br />
endnu mere, når folk har taget en<br />
MBA, understreger Martin Friis-<br />
Mikkelsen:<br />
»Mange oplever, at deres karriere<br />
eksploderer, når de har taget en<br />
MBA, og det er svært at følge med.<br />
Det mærker jeg tydeligt selv, men<br />
man er nødt til at fortælle sig selv, at<br />
netværket er vigtigt. Der bliver koldere<br />
og koldere, jo højere på toppen du<br />
kommer, og derfor bliver det vigtigere<br />
og vigtigere at have et netværk,<br />
hvor du kan mødes med dem, du er<br />
uddannet sammen med. Hvor du<br />
kan vende nogle ting uden at have dine<br />
parader oppe,« siger han.<br />
Muligheden for at møde mennesker<br />
fra mange forskellige brancher<br />
og fra både den offentlige og den private<br />
sektor er noget af det attraktive<br />
ved netværket, nøjagtigt som det var<br />
under uddannelsen:<br />
»Du får kendskab til en bred vifte<br />
af brancher og opdager, hvor meget<br />
du selv er præget af tankegangen i<br />
den branche, du arbejder i. Det giver<br />
et mere nuanceret billede af, hvordan<br />
verden er skruet sammen, og at der<br />
er mange måder at løse opgaver på,«<br />
siger han.<br />
Virtuel kontakt er ikke nok<br />
Alumneforeningen har 150 medlemmer,<br />
og der er godt besøgt til de fleste<br />
arrangementer:<br />
»Man kan mærke, at folk, der er<br />
’in-between jobs', er lidt mere aktive<br />
17. november<br />
2011<br />
PROJEKTVÆRKTØJS DAGEN<br />
mESSE KoNfERENcE cASE pRÆSENTATioNER<br />
Læs hele besøger- og udstillerevalueringen fra 2010.<br />
www.ing.dk/projektleder<br />
Tilmelding for besøgende<br />
På hjemmesiden ing.dk/projektleder<br />
for udstillere<br />
Ledige stande, ring til Per Bach på 2810 9504<br />
eller send en mail på pb@ing.dk<br />
et aluMne-netværk kan være rigtigt nyttigt, fordi man kan vende nogle ting<br />
uden at have paraderne oppe, mener Martin Friis-Mikkelsen, bestyrelsesformand<br />
for DTU Business' Alumneforening.<br />
og lige skal ud at snuse, for netværket<br />
kan være indgang til et nyt job,<br />
fordi det giver viden om, hvor der er<br />
en position,« siger Martin Friis-<br />
Mikkelsen.<br />
Selv om alumne-netværket annoncerer<br />
deres arrangementer på LinkedIn,<br />
så har de ikke noget virtuelt<br />
forum, men det er heller ikke formålet<br />
med netværket, mener formanden:<br />
»Det skal mere være en-til-en. De<br />
sociale medier kan være gode nok,<br />
men vores netværk handler om fortrolighed,<br />
og der er det bedre at mødes<br />
ansigt til ansigt.«<br />
Arrangører<br />
Udstillerevaluering 2010<br />
Når Martin Friis-Mikkelsen på<br />
trods af en travl karriere med mange<br />
rejser til USA har valgt at bruge tid<br />
som formand for alumneforeningen,<br />
er der flere årsager:<br />
»Det er et spørgsmål om at holde<br />
kontakt til skolen og være ambassadør<br />
for uddannelsen, samtidig med<br />
at jeg gerne vil gøre en indsats i den<br />
gode sags tjeneste. Vi er jo også ambassadører<br />
for uddannelsen. Det kan<br />
godt være, at jeg om et eller to år siger,<br />
at der skal andre kræfter til, men<br />
lige nu går det fint, fordi de øvrige bestyrelsesmedlemmer<br />
også trækker,«<br />
siger han. j<br />
100% syntes at det samlede indtryk<br />
var meget godt eller godt<br />
88% syntes at firmaets udbytte<br />
var meget godt eller godt
Headhunter: MBA giver større afkast end HD<br />
De to lederuddannelser, MBA<br />
og HD, kræver nogenlunde<br />
samme arbejdsindsats og er<br />
lige svære, men MBA'ens internationale<br />
tilsnit gør den<br />
til headhunter Jakob Krejsagers<br />
favorit.<br />
MBa<br />
Af Lene Wessel lw@ing.dk<br />
I løbet af de seneste små ti år er antallet<br />
af MBA-uddannelser vokset kraftigt<br />
både i udlandet og herhjemme.<br />
Og det er der en god forklaring på,<br />
mener Jakob Krejsager, direktør i<br />
executive search-virksomheden<br />
Friis berg & Partners.<br />
»Samfundet har udviklet sig. Vi<br />
har bevæget os fra, at vi i Danmark<br />
havde mange lokale produktionsvirksomheder<br />
med lokale eller nordiske<br />
markeder, til i dag, hvor det er et globalt<br />
marked. Det betyder, at ledere<br />
står over for nogle helt andre og mere<br />
komplekse ledelsesmæssige discipliner.<br />
Og her er MBA blevet et godt<br />
værktøj,« siger Jakob Krejsager.<br />
Han mener, at HD-studiet, der li-<br />
de t fa r m ac e u t i s k e fa k u lt e t<br />
k ø b e n h av n s u n i versitet<br />
gesom MBA er en lederuddannelse<br />
beregnet til at læse sideløbende med<br />
arbejdet, er mindre attraktiv, end den<br />
har været:<br />
»Går du ti år tilbage eller mere, så<br />
var HD ganske fint, men i dag mærker<br />
jeg, at folk på direktionsniveau<br />
klart foretrækker kandidater med en<br />
MBA, fordi den bringer ledelse op på<br />
et strategisk niveau og ud i det globale<br />
rum,« siger han.<br />
Jakob Krejsager peger på, at der ikke<br />
er den store forskel på de to uddannelser,<br />
når det gælder sværhedsgrad,<br />
arbejdsindsats og varighed, men at<br />
det ifølge hans erfaring rent karrieremæssigt<br />
bedre kan betale sig at vælge<br />
en MBA:<br />
»De er nogenlunde lige krævende,<br />
så tager du udbytte over for indsats,<br />
får du mere ud af en MBA,« siger<br />
han.<br />
En MBA kan dog ikke stå alene.<br />
Når Jakob Krejsager vurderer kandidater,<br />
er der mange andre ting, der<br />
spiller ind:<br />
»Vi vurderer først og fremmest<br />
kandidater på deres erfaringer og resultater,<br />
og om de har en akademisk<br />
baggrund. En erfaren kandidat med<br />
en HD vil veje tungere end en uerfa-<br />
går du ti år tilbage eller mere,<br />
så var Hd ganske fint,<br />
men i dag mærker jeg, at<br />
folk på direktionsniveau<br />
klart foretrækker kandidater<br />
med en MBa.<br />
Jakob Krejsager,<br />
Friisberg & Partners<br />
ren MBA’er. Så MBA bringer dig ikke<br />
foran i køen, hvis du er ung og uerfaren,<br />
men hvis du er 38-40 år og har<br />
gode resultater, så betyder det noget,«<br />
siger han.<br />
Nye teorier i spil<br />
Jakob Krejsager lægger derfor ikke<br />
skjul på, at han anser MBA for det<br />
bedste valg, hvis man ønsker at blive<br />
klædt på til en lederkarriere:<br />
»Jeg er voldsom tilhænger af MBA,<br />
for selv om HD også udvider dit netværk<br />
og giver dig ledelsesværktøjer,<br />
så er forskellen, at MBA-uddannelsen<br />
er internationalt forankret og giver<br />
et netværk med folk, der er på vej<br />
opad på et strategisk niveau. Samtidig<br />
er MBA-uddannelserne opmærksomme<br />
på at have de nye teorier i spil,<br />
mens HD er en lokal dansk ting, og<br />
den er meget smallere end MBA,« siger<br />
Jakob Krejsager.<br />
Et godt supplement<br />
Han mener, at HD kan være et godt<br />
supplement til den uddannelse, man<br />
oprindeligt har:<br />
»Hvis du er ingeniør og specialist<br />
inden for et bestemt område og får<br />
personaleansvar eller bliver afdelingsleder,<br />
kan en HD være rigtig<br />
god som supplerende værktøjskasse,<br />
fordi den giver økonomiforståelse og<br />
lærer dig andre grundlæggende ledelsesværktøjer,«<br />
siger Jakob Krejsager.<br />
Ønsker du at arbejde i toppen af organisationen,<br />
hvor den strategiske<br />
udvikling foregår, så anbefaler han<br />
uden tøven en MBA.<br />
Inden man begynder på uddannel-<br />
Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
karakterIstIka<br />
ved Hd og MBa<br />
Er du masterMINDed?<br />
Hd<br />
lokalt netværk<br />
kompetenceudvikling inden for<br />
specifikke, relativt, smalle områder<br />
forankret i en dansk tradition<br />
diplomuddannelse<br />
MBa<br />
Internationalt netværk<br />
strategiske ledelsesværktøjer<br />
Internationalt tilsnit<br />
Masteruddannelse<br />
Kilde: Jakob Krejsager, Friisberg & Partners<br />
9<br />
sen, gælder det dog om sætte sig klare<br />
mål:<br />
»Folk, der går i gang med en MBA,<br />
bør have aftalt en plan med deres arbejdsgiver,<br />
så de får nye udfordringer,<br />
når de bliver færdige med uddannelsen.<br />
De har bevæget sig så langt,<br />
at de forlader virksomheden, hvis de<br />
ikke får lov at bevæge sig et andet sted<br />
hen end dér, hvor de er,« siger Jakob<br />
Krejsager. j<br />
Master of Industrial Drug Development (MIND) giver dig kompetencer på kandidatniveau. Uddannelsen er målrettet studerende med mindst to års relevant<br />
erhvervs erfaring med lægemiddeludvikling. Undervisningen foregår i intensive moduler – typisk af en uges varighed. Uddannelsen gennemføres på 2-6 år.<br />
MIND-kurser:<br />
• Discovery and Development of Medicines (oversigtskursus)<br />
• Drug Discovery<br />
• Pharmacology<br />
• Non-clinical Safety and Toxicology<br />
• Drug Formulation and Delivery<br />
• Chemical Process Development and Production of Active Pharmaceutical Ingredients (API)<br />
• Drug Regulatory Affairs in Drug Development<br />
• QA, QC, GXP for Pharmaceutical Production<br />
• Clinical Pharmacology and Biostatistics<br />
• Biopharmaceuticals - Pharmaceutical Development and Safety Assessment<br />
• Quality by Design (QbD) Approach in Pharmaceutical Development<br />
Alternativt kan kurserne tages enkeltvis. Se tilmeldingsfrister på hjemmesiden.<br />
Optagelse på uddannelsen sker løbende, men ønsker du at starte med oversigtskurset,<br />
som afholdes i januar 2012, skal du søge inden 1. november 2011.<br />
Besøg farma.ku.dk/mind eller kontakt master@farma.ku.dk for yderligere information.
10 Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
projektstyrIng<br />
når projektlederen skal<br />
være it-håndværker<br />
I takt med at antallet af<br />
projekter vokser i de danske<br />
ingeniørvirksomheder,<br />
vokser mængden af projektstyringsværktøjer<br />
også.<br />
projektstyrIngsværktøjer<br />
Af Sara Rosendal sro@ing.dk<br />
klassikerne<br />
De klassiske projektstyringsværktøjer <strong>skaber</strong><br />
overblik og overvåger processerne.<br />
Engang svor enhver projektleder<br />
med respekt for sig selv til klassikeren<br />
MS Project. I dag jonglerer den<br />
moderne projektleder ofte med forskellige<br />
værktøjer: Deler dokumenter<br />
med interessenterne i et af de<br />
internetbaserede projektrum og<br />
udveksler hurtige opdateringer på<br />
Twitter med projektdeltagerne.<br />
It-infrastruktur er under hastig ud-<br />
MS Project er et af de mest udbredte softwaresystemer til<br />
projektstyring. Det indeholder en række værktøjer, der<br />
hjælper projektlederen med at planlægge og styre sine<br />
ressourcer.<br />
Med MS Project kan projektlederen bryde projektaktiviteterne<br />
ned og forbinde dem i en logisk rækkefølge.<br />
Det gør det muligt at holde overblik over udviklingen i<br />
projektet og styre, hvornår de enkelte delaktiviteter skal<br />
påbegyndes. Systemet er især velegnet til store komplekse<br />
projekter, men kan være en udfordring at anvende i<br />
mindre projekter, fortæller Morten Fangel.<br />
»MS Project kan blive et tungt værktøj at arbejde med.<br />
Det er et rigtigt godt analyseværktøj, men jeg hører ofte<br />
fra projektledere af mindre projekter, at når de først er et<br />
stykke inde i projektet, så dropper de at ajourføre alle planerne<br />
i systemet, fordi detaljeringsgraden er så stor, at<br />
det bliver for tidskrævende løbende at skulle opdatere systemet<br />
på alle niveauer,« siger Morten Fangel.<br />
For større virksomheder med mange projekter tilbyder<br />
MS Project til gengæld mulighed for at udarbejde en<br />
projektliste, der <strong>skaber</strong> overblik over hele projektporteføljen.<br />
Dermed kan virksomheden holde løbende øje<br />
med, hvilke projekter der understøtter virksomhedens<br />
strategier.<br />
Guds gave til projektlederen<br />
Som alternativ til MS Project bruges ofte regneark, der<br />
ifølge Morten Fangel i adskillige år har haft en status af<br />
at være ‘guds gave til projektlederen’.<br />
»I Excel kan projektlederen gennem brug af farver og<br />
signaturer skabe et meget komprimeret overblik over<br />
projektet,« siger Morten Fangel.<br />
Omvendt giver regneark ikke umiddelbart mulighed<br />
for at skabe en egentlig logik mellem projektaktiviteterne,<br />
og projektledere og -deltagere skal derfor ifølge Morten<br />
Fangel selv have en forståelse for aktivitetssammenhængen.<br />
Et af de mest udbredte it-værktøjer, der ser på andet<br />
end tid og økonomi, er software til at overvåge selve arbejdsprocessen.<br />
Ved for eksempel leveranceprojekter<br />
om kontrakter kan projektlederen med et work flow-<br />
system følge dokumentbehandlingen i forskellige<br />
instanser, idet systemet registrerer dokumentet løbende.<br />
Det kan være den offentlige projektleder, der skal følge<br />
processen fra kommunalt udvalg til høring og godkendelse,<br />
forklarer Eva Riis.<br />
»Work flow-systemer er sjældent standardværktøj i<br />
projektrum, da de er temmelig dyre, men de kan oftest<br />
trækkes ind som supplement. Og det kan være en god<br />
idé, da de giver mulighed for at definere nogle processer<br />
som standard, der dermed kan genbruges« siger Eva<br />
Riis. j<br />
Microsoft Project, Excel, SharePoint<br />
vikling, og for projektlederen kan det<br />
være en jungle at finde netop de red<strong>skaber</strong>,<br />
der sikrer projektets succes.<br />
Eva Riis, ekstern lektor på SDU, og<br />
Morten Fangel, chefkonsulent i Fangel<br />
Consulting og direktør for foreningen<br />
Dansk Projektledelse, giver<br />
her et overblik over de store trends inden<br />
for projektværktøjer. j<br />
I stedet for at købe softwaren kan man<br />
nøjes med at betale for brugen af den.<br />
Inden for de seneste år har mange virksomheder flyttet deres<br />
projektstyring ud på de såkaldte internetbaserede projektrum,<br />
hvor projektlederen lejer sig ind på en ekstern server og etablerer<br />
sig med de styringsred<strong>skaber</strong>, projektrummet tilbyder.<br />
Sikkerhedsaspektet ved at gøre brug af den type ‘Software as<br />
a Service (SaaS) i ‘internet-skyen’ er et diskussionsemne blandt<br />
mange brugere, men fordelene er talrige. I stedet for at købe<br />
softwaren betales der kun for brugen af den. Eksterne projektdeltagere<br />
og interessenter kan få adgang til projektrummet, og<br />
derved kan dokumenter hurtigt introduceres og deles. Det virtuelle<br />
projektrum er oplagt at bruge i en stadig mere globaliseret<br />
tidsalder, understreger Eva Riis.<br />
»Det voksende antal af virtuelle projekter på tværs af landegrænser<br />
øger brugen af webbaserede red<strong>skaber</strong> i øjeblikket. Det<br />
er nemt at afholde virtuelle møder og udveksle information på<br />
opslagstavler i projekt-rummet. På den måde kan det næsten<br />
eliminere brugen af e-mails mellem projektdeltagerne,« fortæller<br />
hun.<br />
Adgang alle steder fra<br />
Via internettet har projektlederen adgang til rummet, uanset<br />
hvor han befinder sig. Han kan tjekke projektstatus på sin<br />
smartphone, mens han venter i lufthavnen, og enhver lille<br />
ændring i projektet kan hurtigt gøres synlig for alle.<br />
»Har projektlederen læst noget interessant om en af<br />
interessenterne i morgenavisen, skriver han det på op-<br />
Det voksende antal af virtuelle projekter på tværs<br />
af landegrænser øger brugen af webbaserede red<strong>skaber</strong><br />
i øjeblikket. Eva Riis, ekstern lektor, SDU<br />
sociale medier<br />
Sociale medier gør det muligt at sludre løst og fast om projektet.<br />
Nogle virksomheder bruger Facebook som en fast del af deres intranet, og det kan have stor betydning<br />
særligt i de tilfælde, hvor projektdeltagerne arbejder på tværs af grænser, fortæller Eva Riis.<br />
»Projektlederen må ikke glemme den sociale dimension, og der er Facebook et rigtigt godt værktøj<br />
at benytte. Den form for ‘virtuel kaffemaskine’ gør det muligt at sludre om løst og fast og styrke<br />
sammenholdet i et projekt, hvor deltagerne sidder langt fra hinanden,« siger hun.<br />
Brugen af sociale medier er med til at øge hastigheden i projekterne, fordi kommunikationen<br />
foregår så hurtigt. Samtidig øger de behovet for en klar kommunikationsplan i projektet,<br />
påpeger Morten Fangel.<br />
»Projektlederen skal fra begyndelsen få skabt spilleregler for, hvad der kommunikeres<br />
gennem hvilke kanaler. Det gælder blandt andet, hvem der bør sættes som cc, så der<br />
ikke opstår misforståelser og dårligt arbejdsklima,« siger Morten Fangel. j<br />
Facebook, Twitter<br />
Det virtuelle projektrum<br />
slagstavlen til gavn for alle deltagere. Det gør<br />
interessentanalysen langt mere dynamisk end<br />
ved MS Project, hvor den ofte hænger som en vedhæftning,«<br />
siger Eva Riis.<br />
Udfordringen ved projektrummene er imidlertid<br />
at finde en balance i ikke at forstyrre projektmedarbejderne<br />
unødigt.<br />
»I de gode projektrum noterer du, hvilke dokumenter du<br />
vil opdateres på frem for bare at blive bombarderet med information,«<br />
siger Eva Riis.<br />
Projektrummene tilbyder forskellige typer af planlægningsværktøjer<br />
både inden for dokumenthåndtering og ressourcestyring.<br />
Flere rum giver desuden mulighed for at trække<br />
oplysninger ind fra virksomhedens intranet, for eksempel MS<br />
Project, ligesom planer, tegninger og grafik kan lægges ind og<br />
deles mellem projektdeltagere og interessenter.<br />
»For de mindre komplekse projekter er et projektrum oplagt.<br />
Det er forholdsvist billigt, nemt at komme i gang med og<br />
kan tilpasses projektets kompleksitet,« siger Eva Riis.<br />
Når virksomheden går over til at benytte eksterne webbaserede<br />
projektrum, ændrer det ved projektlederens rolle, understreger<br />
Morten Fangel.<br />
»Fra at være den centralt styrende bliver projektlederen i<br />
højere grad facilitator for deltagerne, der for eksempel selv<br />
lægger deres dokumenter ind på det fælles arbejdsrum.<br />
Projektrummet sætter fokus på kommunikation frem<br />
for udelukkende at bruge værktøjer til at styre projektet<br />
med,« siger Morten Fangel. j<br />
TimeLog, Intervals, ProjectManagement.com
Fremtiden<br />
Bedre integration mellem forskellige værktøjer vil<br />
blive efterspurgt i fremtiden.<br />
Ifølge Eva Riis vil projektledere i fremtiden efterspørge endnu<br />
bedre integration mellem de forskellige værktøjer, da det giver<br />
mulighed for at sammensætte en individuel værktøjskasse, der<br />
matcher det enkelte projekt.<br />
Det skal være ukompliceret og hurtigt at hente information ind<br />
i ‘styrerummet’ som for eksempel prislister og lagerbeholdning.<br />
»Fremtidens foretrukne projekt-red<strong>skaber</strong> er uden tvivl dem,<br />
hvor det er nemt at trække oplysninger frem og tilbage, så projektlederen<br />
ikke skal bruge tid på at ajourføre i flere systemer,« siger<br />
Eva Riis.<br />
Hun understreger samtidig, at en af de store udfordringer ved<br />
de fleste projektværktøjer er, at de ikke tager højde for, hvordan<br />
projektdokumenterne skal bruges efter projektets afslutning.<br />
Hvordan gør man informationen let tilgængelig og brugbar efterfølgende<br />
uden at skulle afsætte en medarbejder til at efterbehandle<br />
informationerne?<br />
»Videndeling er noget, der tales rigtig meget om i danske virksomheder.<br />
Det ville være fantastisk, hvis projektred<strong>skaber</strong>ne i løbet<br />
af projektets levetid kunne trække relevant information ud og<br />
lagre til gavn for senere projekter,« siger Eva Riis. j<br />
overvejeLser Før Du væLger projektværktøj<br />
Få styr på, hvor mange projektdeltagere og interessenter<br />
der skal arbejde sammen, samt hvor<br />
mange dokumenter der skal håndteres. Tænk<br />
igennem, hvor ofte projektdeltagerne skal mødes<br />
fysisk i forhold til, hvor meget kommunikation<br />
der skal foregå elektronisk.<br />
overvej, hvor meget projektgruppen skal kommunikere<br />
udadtil og til hvem? For den offentlige<br />
projektleder, der skal kommunikere med ministerier,<br />
styrelse og borgere, kan det være en fordel<br />
at vælge itinfrastruktur, der imødekommer<br />
dette behov. Hvis ikke, kan det hurtigt blive et<br />
halvdagsjob bare at skulle håndtere den kommunikation.<br />
Lej jer ind i forskellige typer af projektrum for<br />
en kort periode og afprøv, hvilke typer af værktøjer<br />
I har behov for i projektet. Der kan dukke<br />
uventede behov op, men ofte viser det sig, at de<br />
fleste projekter kan nøjes med meget få itred<strong>skaber</strong>.<br />
tænk den sociale dimension igennem. Jo længere<br />
projektdeltagerne sidder fra hinanden, jo mere<br />
er der brug for itred<strong>skaber</strong> som Facebook,<br />
Twitter eller andre former for sociale undergrupper<br />
i projektrummet.<br />
vurdér, hvor itkyndige dine projektdeltagere er,<br />
og hvor interesserede de er i at sætte sig ind i<br />
nye systemer. Sørg for at alle lærer de nye værktøjer<br />
at kende fra starten, ellers risikerer du, at<br />
de kun bliver brugt af enkelte projektmedarbejdere.<br />
overvej, om du er typen, der arbejder bedst ved<br />
hele tiden at have det fulde overblik i projekt<br />
rummet og som en pilot overvåger alle instrumenter<br />
løbende på dit dashboard – eller om den<br />
megen information kun <strong>skaber</strong> forvirring. Er det<br />
tilfældet, er det vigtigt at vælge software, hvor<br />
det er muligt at slå funktioner fra.<br />
Kilde: Eva Riis, ekstern lektor, Syddansk Universitet<br />
Diplomuddannelser inden for ledelse<br />
- professionel karriereudvikling<br />
Få en stærk faglighed med praksisnær undervisning<br />
på højt niveau og udbyg dit netværk. Professionel<br />
karriereudvikling gennem enkelte moduler – eller en<br />
hel diplomuddannelse.<br />
• Diplomuddannelsen i Ledelse<br />
• Diplomuddannelsen i Projektledelse<br />
• Diplomuddannelsen i Energi og Miljø - NY<br />
• Diplomuddannelsen Ingeniørernes Lederuddannelse<br />
Læs mere på www.cv.ihk.dk<br />
Undervisning om aftenen i Ballerup – Lautrupvang<br />
Center for Videreuddannelse<br />
Ingeniørhøjskolen i København • University College<br />
?Kurser hos DKBI<br />
Dansk Konstruktions- og Betoninstitut A/S<br />
Brovej, bygn. 118, 2800 Lyngby<br />
tlf.: 45 25 19 80 dkbi@dkbi.dk www.dkbi.dk<br />
Ingeniøren · Karrierekompas · 9. september 2011<br />
DKBI tilbyder et bredt udbud af tekniske kurser inden for byggeri og anlæg.<br />
Kalenderen for kurser i september og oktober er som følger:<br />
København Århus<br />
Betonarbejder. Beton og udførelse af betonkonstruktioner (e-læring) 19-09<br />
Gode stålkonstruktioner 20-09 06-10<br />
Eksempler på beregning af betonkonstruktioner efter Eurocode 2 28-09 10-10<br />
Reparation af betonkonstruktioner. Fra eftersyn til reparation (e-læring) 03-10<br />
Udformning og beregning af samlinger i betonelementbyggeri 03-10 06-10<br />
Den europæiske betonnorm, EN 1992 (2 dg) 4/5-10<br />
Rustfrit stål (½ dg) 10-10 25-10<br />
Stål og brand 11-10 13-10<br />
Armeringsarbejdet på byggepladsen (½ dg) 11-10 13-10<br />
Jord- og kloakarbejder (e-læring) 24-10<br />
Materialestandard for beton, EN 206-1/DS2426 (½ dg) 24-10 26-10<br />
Geotekniske beregninger i praksis. Norm, beregningsmetodik og eksempler 27-10 31-10<br />
Understanding Structural Behaviour (2 dg) 27/28-10<br />
Nærmere oplysninger om alle DKBIs kurser finder du på www.dkbi.dk, hvor du<br />
også kan tilmelde dig og downloade kursuskataloget.<br />
Advanced NDT Techniques for Evaluation of Reinforced Concrete Structures<br />
Dette kursus, der netop er tilføjet udbuddet, afholdes i samarbejde med<br />
Germann Instruments A/S den 9/10. november i København. Nærmere<br />
oplysning om indhold, program og undervisere på www.dkbi.dk.<br />
Kurset afholdes på engelsk. Deltagerantallet er begrænset til 15.<br />
Betonkonstruktioner. Beregningseksempler efter Eurocode 2<br />
DKBI udgiver i september i samarbejde med ingeniørhøjskolen i Århus<br />
ovennævnte eksempelsamling, der er et vigtigt supplement til Eurocode 2,<br />
Teknisk Ståbi og lærebøger i beregning af betonkonstruktioner.<br />
En tilsvarende samling for EC3 Stålkonstruktioner er udgivet.<br />
Bøgerne kan bestilles på www.dkbi.dk (vælg publikationer) eller<br />
ved henvendelse til DKBI.<br />
11
nyt job<br />
Gummistøvler skiftet ud med ledelsessystemer<br />
Annemarie Bachmann har<br />
siden 1. juni arbejdet som<br />
konsulent inden for arbejdsmiljø<br />
hos Grontmij – et job,<br />
der ligger langt fra hendes<br />
biolog-uddannelse og interesse<br />
for naturen.<br />
karriereskift<br />
Af Malene Breusch Hansen mbh@ing.dk<br />
Der er langt fra næringsstofanalyser<br />
til arbejdsmiljø, men for biolog Annemarie<br />
Bachmann har det vist sig at<br />
være den oplagte vej at gå, siden hun<br />
blev færdiguddannet fra Odense Universitet<br />
i 2001.<br />
Den 1. juni blev den 36årige biolog<br />
ansat som konsulent inden for industri<br />
og arbejdsmiljø hos Grontmij,<br />
hvor hun rådgiver virksomheder i<br />
ledelsessystemer og arbejdsmiljø.<br />
Der går dog ingen rød tråd fra hendes<br />
uddannelse til det nye job. Annemarie<br />
Bachmann er nemlig uddannet<br />
marinebiolog, men har lagt hav<br />
Return On<br />
Innovation<br />
miljøet på hylden og skiftet det ud<br />
med arbejdsmiljø.<br />
»Det, der fascinerer mig ved arbejdsmiljø,<br />
er, at man kan rykke ved<br />
noget hos folk. Jeg får en glæde af at<br />
levere noget, som andre mennesker<br />
kan bruge. Jeg synes, det er sjovt, fordi<br />
jeg tit oplever, at når man går ud og<br />
gør noget ved arbejdsmiljøet, så bliver<br />
medarbejderne også glade. De<br />
kan se pointen i det, du kommer og<br />
gør,« forklarer hun.<br />
Annemarie Bachmann oplever, at<br />
det i modsætning til arbejdet med<br />
miljøledelse, som hun tidligere har<br />
lavet, er nemmere at sælge budskabet<br />
til medarbejderne, når det handler<br />
om arbejdsmiljø.<br />
»Hvis du skal ud og lave miljøledelse,<br />
hvor du for eksempel skal have<br />
styr på affaldsstrømme i en virksomhed<br />
og spare ressourcer, så tænker<br />
medarbejderne, at det gør virksomheden<br />
bare for at spare penge. Men<br />
hvis du kommer ud og siger: ’Jeg kan<br />
se, at I bliver ved med at have problemer<br />
med denne her arbejdsgang.<br />
Skal vi ikke kigge på, hvordan vi kan<br />
gøre den bedre?’, så vil de rigtig gerne<br />
være med, og så får man et bedre<br />
system ud af det,« siger hun.<br />
En strukturel tilgang<br />
Annemarie Bachmanns karriereskift<br />
er også et kompetenceskift.<br />
»Jeg bruger faktisk ikke de fag, jeg<br />
har haft, til noget. Det eneste, jeg<br />
bruger fra min uddannelse, er min<br />
måde at tænke på. Den struktur gør,<br />
at jeg hurtigt kan sætte mig ind i nye<br />
områder,« fortæller hun.<br />
det er nemmere<br />
at sælge budskabet<br />
til medarbejderne,<br />
når det handler om<br />
arbejdsmiljø, oplever<br />
Annemarie<br />
Bachmann, der oprindeligt<br />
er uddannet<br />
biolog, men i<br />
dag rådgiver virksomheder<br />
inden for<br />
ledelsessystemer<br />
og arbejdsmiljø.<br />
Foto: Thomas Busk<br />
Men den strukturelle tilgang er til<br />
gengæld også meget brugbar i hendes<br />
nye job, hvor hun tager ud til virksomheder<br />
og taler med dem om deres<br />
arbejdsgange og processer for at<br />
sætte ledelsessystemer op. Her er det<br />
vigtigt, at hun hurtigt kan gennemskue<br />
og sætte sig ind i den konkrete<br />
virksomheds fremgangsmåder.<br />
»Kunderne ved ikke, hvordan man<br />
sætter sådan et ledelsessystem op, så<br />
det skal jeg gøre for dem. Jeg tager ud<br />
og snakker rigtigt meget med dem<br />
Start på DTU’s Executive MBA til januar<br />
DTU’s Executive Masterprogram, MMT<br />
Vi udvider og starter nye hold i januar og august<br />
Åbent hus onsdag den 12. oktober kl. 15.15 på DTU Business, bygning 421, 2800 Lyngby<br />
Læs mere om programmet på business.dtu.dk<br />
36<br />
9. september 2011<br />
ing.dk<br />
om, hvordan deres virksomhed hænger<br />
sammen. Det går ud på, at jeg beskriver<br />
det, de gør, og laver systemet<br />
derudfra. Jeg skal jo ikke beskrive noget,<br />
som de skal prøve at efterleve, det<br />
dur ikke, for så får du ikke et godt system,«<br />
forklarer hun.<br />
Skiftet til arbejdsmiljø<br />
Vejen til det noget specielle erhvervsskift<br />
er for Annemarie Bachmann<br />
gået gennem et svineslagteri over<br />
rådgivning i kemikaliesikkerhed til<br />
en trykkerivirksomhed.<br />
»I mit første job fik jeg gennem mit<br />
arbejde i sikkerhedsorganisationen<br />
øjnene op for, at man kan nå rigtigt<br />
langt, hvis man griber tingene an på<br />
den rigtige måde, og det var det, der<br />
tændte gnisten til at arbejde med ledelsessystemer<br />
og arbejdsmiljø,« siger<br />
hun.<br />
I sit seneste job fik hun for første<br />
gang lov til rigtigt at udfolde sig med<br />
arbejdsmiljø, selvom hun stadig arbejdede<br />
mest med miljø.<br />
»Der fik jeg lov til at afprøve de ideer,<br />
jeg fik, og det var virkelig sjovt.« j