Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
hvor der var en saltpande i brug, af hvilked veje<br />
de kiørte vedd ud af til at koge ved.” (Riismøller<br />
1972, s. 23).<br />
Det vides at Gudumlund, som <strong>Tofte</strong> hørte ind<br />
under indtil slutningen af 1700-tallet, om vinteren<br />
lod hente brændsel i <strong>Tofte</strong> Skov (Thomsen<br />
1991).<br />
En af de bedste kilder til skovenes tilstand i begyndelsen<br />
af 1800-tallet er skovtilsynets 4 indberetninger.<br />
I ekstrakten af tilsynets indberetninger<br />
fra 1805-9 anføres om ”Toft, Huurup, Langrim<br />
og Sallegaards Skove: Bøg, Eeg, ikke<br />
opgivet. Arealet ikke opgivet. Omkringliggende<br />
Beboere lade endeel af deres Creaturer græsse i Skovene,<br />
andet Fælledsskab findes ikke. Skovene ere<br />
ikke udskiftede eller indhegnede”.<br />
I 1817 anføres: ”Toft Skov. Bestaar af Eeg, Bøge,<br />
Elle og Birk. Bønder i Als Bye har Græsnings-Ret og<br />
betydelige Enge i Skoven. Ingen Udskiftning foretaget.<br />
Eeg og Bøgene aftagende; men Elle og Birk<br />
forplanter sig temmeligen."<br />
I stor udstrækning blev skovene udnyttet som<br />
stævningsskov. Indhegning af marker fortsatte<br />
langt op i 1800-tallet og har sandsynligvis lagt<br />
beslag på en del hegningsmaterialer (gærdsel) fra<br />
stævningsskovene.<br />
Fig. 4 En del af materialerne fra de nedrevne gårde blev anvendt til bygning af ’indspring’ i hegnslinjen, således at<br />
vildt udefra kan komme ind i hegnet, men ikke ud igen. Dette indspring indgik i det senere nedlagte hegn ved Knarmou.<br />
Sådanne 'indspring' blev forbudt med jagtloven af 1967 og derfor i <strong>Tofte</strong> lukket med nye hegn, men sporene ses<br />
stadig. August 2006. Foto Peter Friis Møller.<br />
55