Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
med sumpskovspartier af rødel eller birk,<br />
lysninger med ørnebregne og blandskov af<br />
gammel og aldersvarieret bøg, stilkeg, rødel<br />
og birk samt mod nordvest lidt ask. Desuden<br />
kristtorn, hvidtjørn og lidt hassel. Pletvis bøgedomineret<br />
højskov på morbund. Mindre<br />
arealer med yngre skov af bøg, røn, birk, el,<br />
eg fremkommet under hegn.<br />
Billedboks 2: Bønderskoven og Bøndernes Egeskov<br />
I 1924 beskrives skovene som delvis sluttede,<br />
lave og tarvelige bevoksninger af 40-60-årig, 7<br />
til 9 m høj rødel og birk, iblandet ældre, 9-10<br />
m høje ege (angivet til 100 år og mod sydøst<br />
(nuv. 207b) 200 år). ”Med stærk græsvækst og<br />
en del ener og kristtorn.”<br />
I Bønderskoven lå stamtal og vedmasse<br />
pr. ha på hhv. ca. 507 stk. og 41 m 3 . Rødel<br />
og birk udgjorde nogenlunde lige andele af<br />
stamtallet, mens der var omtrent dobbelt så<br />
meget vedmasse af birk som af el, mens egen<br />
kun androg hhv. 0,8% af stamtallet og 15%<br />
af vedmassen. Bøg nævnes ikke, hverken som<br />
bestandstræ eller i opvækst; ask ej heller.<br />
I Bøndernes Egeskov lå stamtal og vedmasse<br />
pr. ha i 1924 på hhv. ca. 682 stk. og 32<br />
m 3 . Rødel var dominerende, både i stamtal<br />
og vedmasse med hhv. 89% og 56%, mens eg<br />
kun androg hhv. 6 og 26%. Mod nord en kultur<br />
af ca. 12-årig ædelgran og nordmannsgran<br />
med overstandere af gl. eg, bøg, el og birk.<br />
I 2009 er Bønderskoven en varieret,<br />
artsrig blandskov med udprægede<br />
Siden 1924 er birken gået stærkt tilbage og<br />
ikke mindst er bøgen tydeligvis vundet frem –<br />
en udvikling der stadig pågår på den lidt højere<br />
bund, mens ældre bøge er døde og arten<br />
har tabt terræn flere steder på lav bund pga.<br />
af stigende vandstand. Her vinder selvsået rødel<br />
frem (fig. 17). Generelt tegner rødel til at<br />
blive dominerende på lav og bøg på høj bund.<br />
sumpskovspartier af rødel, rødel og birk på<br />
fugtig/våd bund og blandskov af bøg, stilkeg<br />
(flere store, bredkronede, lavbullede), rødel<br />
og birk med bl.a. abild, kristtorn, hassel,<br />
hvidtjørn, røn, slåen og en enkelt småbladet<br />
lind på højere holme.<br />
I 2009 er Bøndernes Egeskov især mod øst<br />
nu en åben, egedomineret og mod sydvest<br />
elledomineret, udpræget græsningsskov med<br />
lavbullede, storkronede og meget formdiverse<br />
stilkege og rødel. Iblandet gl. bøg, birk,<br />
rødel, ene, kristtorn og i nordvest en småbladet<br />
lind. Desuden i nord indblandede<br />
ædelgraner. I 2007 blev vedmassen modelberegnet<br />
til 238 m 3 /ha, med rødel andragende<br />
66%.<br />
Trods forsinkende nedbidning, er bøgeopvækst<br />
på vej op i store dele af begge skove<br />
og tegner til på længere sigt at blive fremherskende<br />
i store dele på bekostning af eg, birk<br />
og den lysåbne flora. Derfor påregnes skovene<br />
drevet med plejeplukhugst og ikke som<br />
urørt skov i fremtiden.<br />
87