Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
Tofte Skovs nyere historie - Aage V. Jensens Fonde
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
198 syd og 214-215) blev ødelagt af branden og<br />
daværende afdeling 1146 (nuv. 198 nord) omtales<br />
som ”hede, der er brændt i 1921” og i 1172<br />
(nuv. 206b,e) ”et stykke ca. 15 årig fyr, der har<br />
undgået branden i 1921”.<br />
I 1944 var der brand i bevoksninger med gammel<br />
gran i Vestgabet, antændt af en tysk lysbombe<br />
(P. Knudsen 2006).<br />
I 1945 var der brand i den sydlige del af området,<br />
i og omkring afd. 224, 217-211-209.<br />
Fig. 19 Lungelav er en af flere vedvarighedsvisere (kontinuitetsindikatorer).<br />
Den findes i <strong>Tofte</strong> kun på bøgene<br />
langs nordsiden af <strong>Tofte</strong> Bakke. Denne lav forekommer<br />
i Danmark stort set kun hvor der, udover passende høj<br />
luftfugtighed og lav luftforurening, også er tale om lang<br />
vedvarighed i skovsystemet. I de øvrige dele af skoven er<br />
kontinuiteten jævnligt blevet brudt ved stævning.<br />
Maj 2006. Foto Peter Friis Møller.<br />
Branden opstod da en skovarbejder på hegnsarbejde<br />
i Tørvemosen (224b) i middagspausen<br />
faldt i søvn med piben tændt. Fra tørvemosen<br />
bredte ilden sig mod nordøst (P. Knudsen 2006).<br />
Branden i 1972 skyldtes en løbsk halmafbrænding<br />
nord for hegnet. P. Knudsen var med til<br />
at bekæmpe denne brand ved at tænde modild.<br />
Brandene i 1982 og 1983 opstod i forbindelse<br />
med afbrænding af ris efter skovning som led i<br />
klargørelsen af kulturarealer (B. Knudsen 2007).<br />
Fig. 20 Ørne- eller Storkeegen i Østerskov. De ældste<br />
ege i skoven er skønsvis op mod 350 år gamle. Græsningen<br />
er med til at begunstige egen ved at fastholde<br />
lysåbenheden og begrænse fremvæksten af konkurrenter.<br />
Den naturlige opvækst af eg er dog helt afhængig af<br />
spirely og kommer, som det ses i Bønderskoven og Bøndernes<br />
Egeskov samt stedvis på de tilgroende hede- og<br />
overdrevspartier, kun igennem i ly af ene og tjørn (Møller<br />
2007). Men udenfor hegnet er der især på klitterne<br />
en meget stærk fremvækst af eg (se også fig. 5, side 161).<br />
August 2006. Foto Peter Friis Møller.<br />
83