Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Generalforsamling</strong><br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong><br />
Tirsdag den 2. marts kl. 15.15<br />
Mørkhøj Skole, Kantinen<br />
Ilbjerg Allé 25<br />
G L A D S A X E L Æ R E R F O R E N I N G<br />
Skriftlig beretning<br />
Opstilling af kandidater
2<br />
Henrik Poulsen<br />
Formand for <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong><br />
og Hovedbestyrelsesmedlem<br />
hp@dlf.org<br />
Thomas Agerskov<br />
Næstformand i GLF<br />
Formand for fagligt udvalg<br />
thag@dlf.org<br />
Lisbet Helweg Strachan<br />
Kasserer, medlem af fagligt udvalg,<br />
koloniudvalget<br />
lhs@dlf.org<br />
Ole Kobberup Larsen<br />
Webmaster og medlem af fagligt<br />
udvalg og kursusudvalget<br />
okla@dlf.org<br />
Poul Hansen<br />
Arbejdsmiljøansvarlig i kredsen,<br />
formand for koloniudvalget og<br />
kursusudvalget<br />
ph@dlf.org<br />
Jeanette H. Christiansen<br />
Kredsbladsredaktør, medlem af<br />
pædagogisk udvalg, koloniudvalget og<br />
kursusudvalget<br />
jeac@dlf.org<br />
John Rasmussen<br />
Formand for pædagogisk udvalg<br />
jras@dlf.org<br />
Rita Hagmann<br />
Sekretær<br />
Regnskab for 2009, forslag til ydelser, budget og kontingent fremsendes<br />
med den endelige dagsorden, som sendes elektronisk til skolerne onsdag<br />
den 24. februar.<br />
Årsagen til at regnskabet ikke som vanligt foreligger med den skriftlige<br />
beretning skyldes, at vi har måttet opgive at gå over til nyt regnskabssystem.<br />
I stedet afsluttes regnskabet med nogen forsinkelse i vores gamle regnskabssystem.<br />
Regnskab for 2009, forslag til ydelser, budget for 2011 og kontingent<br />
vil også være trykt til omdeling på generalforsamlingen.<br />
Den skriftlige beretning er sluttet den 1. februar 2010<br />
Side<br />
<strong>Generalforsamling</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Beretning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
Kandidater . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24<br />
riha@dlf.org Holdledere på kolonierne evaluerer sommeren 2009.
<strong>Generalforsamling</strong><br />
Der indkaldes herved til ordinær generalforsamling<br />
tirsdag den 2. marts 2010 kl. 15.15<br />
på Mørkhøj Skole, kantinen, Ilbjerg Alle 25<br />
Foreløbig dagsorden:<br />
1. Valg af dirigent.<br />
2. Fastsættelse af forretningsorden, herunder valg af stemmetællere.<br />
3. Formanden aflægger beretning.<br />
4. Foreningens regnskab.<br />
5. Indkomne forslag.<br />
6. Fastsættelse af ydelser.<br />
7. Budget og fastsættelse af kredskontingent for 2011.<br />
8. Valg af formand, bestyrelse, revisorer, fanebærer, samt suppleanter.<br />
9. Eventuelt<br />
Forslag, der ønskes sat på dagsordenen, skal foreligge på kredskontoret fredag den 19. februar.<br />
På generalforsamlingen vil der kl. ca. 18.00 blive serveret en let anretning.<br />
På bestyrelsens vegne<br />
Henrik Poulsen<br />
3
4<br />
Forslag til forretningsorden<br />
for generalforsamlingen<br />
Bilag til punkt 2 på dagsorden.<br />
Bestyrelsen foreslår følgende forretningsorden:<br />
1. <strong>Generalforsamling</strong>en åbnes af formanden, der leder valget af dirigent.<br />
2. Dirigenten konstaterer generalforsamlingens lovlige indvarsling og beslutningsdygtighed i henhold til<br />
vedtægterne.<br />
3. Der vælges et stemmeudvalg på mindst 6 personer.<br />
4. Mødet afvikles efter den udsendte dagsorden. <strong>Generalforsamling</strong>en kan dog standse eller udsætte og<br />
senere genoptage de på dagsordenen opførte punkter.<br />
5. Hvis beretningen indeholder punkter, hvis indhold er sat på dagsordenen til senere afgørelse, er disse<br />
punkter undtaget fra afstemningen om beretningen.<br />
6. Talerne får ordet efter indtegning hos dirigenten. Dirigenten kan tillade en kort svarreplik.<br />
7. Dirigenten eller 1 medlem kan stille forslag om, at debatten afsluttes straks eller efter de indtegnede<br />
talere. Træffes en sådan beslutning af forsamlingen, kan kun forslagsstilleren og formanden yderligere<br />
tildeles ordet for en afsluttende bemærkning.<br />
8. Forslag og ændringsforslag skal indleveres skriftligt til dirigenten. Dirigenten bestemmer i hvilken<br />
rækkefølge forslag og ændringsforslag sættes til afstemning efter princippet: Det mest vidtgående<br />
forslag sættes under afstemning først.<br />
9. Alle afgørelser træffes ved almindelig stemmeflerhed, jfr. dog vedtægterne §6. Afstemning kan foregå<br />
ved håndsoprækning, men skal være skriftlig, hvis dirigenten eller 15 stemmeberettigede medlemmer<br />
forlanger det.
Indledning<br />
Krisen kradser<br />
Vi kan se tilbage på et årti, hvor troen på fremskridtet<br />
og den økonomiske udvikling ingen<br />
ende ville tage. Kun Osama Bin Laden og hans<br />
fanatiske fæller kunne få smilet til at stivne.<br />
Ellers gik alting fremad.<br />
Hele den finansielle sektor have glemt alt om<br />
krise. Den gamle Karl Marxs teorier var godt og<br />
grundigt begravet. Nu skulle der tjenes penge.<br />
Et veritabelt internationalt lånesystem, hvor bankerne<br />
lånte penge ud til højre og venstre, som de<br />
ikke selv havde, men lånte af andre banker, uden<br />
at der var anden end troen på fortsat økonomisk<br />
vækst bag, brød totalt sammen.<br />
En del folk i habitter viste sig at være banditter.<br />
Roskilde Bank og andre banker lokkede folk i<br />
økonomisk uføre – alt imens firhjulstrækkerne<br />
blev et almindeligt syn på gader og veje. For ikke<br />
at nævne Stein Bagger, der var rent fup. Hans<br />
firma blev kåret til Danmarks mest innovative<br />
IT-firma, alt imens han selv ”sked grønne grise” i<br />
Dubai og planlagde sin håbløse flugt over plankeværket<br />
til USA.<br />
Den borgerlige regerings langsomme, men<br />
velovervejede nedbrydning af velfærdstaten satte<br />
nye standarder. Pludselig er der skudt privathospitaler<br />
op som paddehatte. Med løfter om<br />
behandlingsgaranti og godt hjulpet af udsultning<br />
af de offentlige hospitaler blev det et tag-selvbord<br />
for privathospitalerne. Meget tyder på, at<br />
privathospitalerne har haft et langt sugerør nede i<br />
statskassen og har solgt deres ydelser til overpris,<br />
uden at den ansvarlige minister greb ind. Også<br />
her er der kø ved håndvasken.<br />
Op til jul 2009 frøs to hjemløse ihjel i Jylland.<br />
De to tragiske dødsfald blev nærmest forbigået i<br />
tavshed. Det blev til en notits på tekst-tv. Hvad<br />
er et liv værd?<br />
Fra at ”Vi kan købe hele verden”, som den daværende<br />
finansminister Thor Petersen storpralede<br />
med, er landets økonomi på vej nedad med store<br />
underskud, pga faldende indtægter og stigende<br />
udgifter til understøttelse og kontanthjælp.<br />
Alligevel har man vedtaget en ufinansieret<br />
skattereform, der betyder, at problemerne med<br />
den offentlige økonomi vil forstærkes yderligere.<br />
Det er direkte uansvarligt, men selvfølgelig et<br />
godt træk, hvis man ønsker mere privatisering og<br />
udhuling af den offentlige velfærd.<br />
Kommunerne er endnu en gang tævet på plads<br />
ved en økonomiaftale, hvor kommunerne skal<br />
levere besparelser i milliardklassen. Man skal<br />
frigøre 1 milliard i 2009 stigende til 5 milliarder<br />
i 2013. Pengene kan så bruges på andre områder.<br />
Vi har allerede set, hvorledes man i <strong>Gladsaxe</strong><br />
klapper hælene sammen: Byrådets flertal har<br />
vedtaget effektiviseringer på over 50 mio. kr. over<br />
de næste 4 år.<br />
Og hvor skal skolen hen? Statsministeren har et<br />
projekt om 360 graders eftersyn af folkeskolen,<br />
som kun han selv og hans nærmeste medarbejdere<br />
har lod og del i. Man kunne ønske, at<br />
regeringen foretog et 360 graders eftersyn af alle<br />
deres mange lovændringer på folkeskoleområdet,<br />
de selv har indført.<br />
Vi må forlange, at han lytter til lærerne og den<br />
pædagogiske sagkundskab.<br />
”Lærernes kvalitet er den væsentligste faktor i<br />
skolen, når det gælder elevernes præstationer.”<br />
Det er såmænd et OECD citat.<br />
Lærerne er ikke til at komme uden om!<br />
5
6<br />
Faglige forhold<br />
Arbejdstid<br />
Foreningen indgik i foråret aftale om arbejdstid<br />
med <strong>Gladsaxe</strong> kommune for perioden 1. august<br />
2009 - 31. juli 2011, dvs. for 2 skoleår.<br />
Flotte mål<br />
Det er vigtigt at holde sig målene med den nye arbejdstidsaftale for øje, når den skal implementeres på<br />
den enkelte skole.<br />
”Det er aftalens intention at skabe gode rammer for folkeskolens udvikling og understøtte folkeskolen<br />
som en attraktiv arbejdsplads.<br />
Det bærende værdigrundlag er, at skoleledelsen og lærerne i dialog drøfter opgaverne og rammerne<br />
omkring disse, og at lærerne har ansvaret for selvstændigt og professionelt at løse den samlede opgave.<br />
Skoleledelsen har ansvaret for at udvise tydelig ledelse, og for at sætte mål og give retning for lærernes<br />
arbejde.<br />
Aftalens hovedintention er således at minimere bureaukrati, kontrol, timeoptælling og tidsstyring, og<br />
give rum for fleksibilitet, ansvarlighed og det professionelle skøn som grundlag for prioritering.<br />
Aftalen bygger på anerkendelse af lærernes og børnehaveklasseledernes professionalisme i forhold til<br />
den værdifulde samfundsopgave, de løser. Målet er at skolens ledelse og lærerne i dialog etablerer et<br />
professionelt råderum – baseret på tillid og dialog.<br />
Det er ledelsens opgave at sikre balance mellem krav og ressourcetildeling. Som udgangspunkt er det<br />
lærerne, der prioriterer, hvordan arbejdstiden anvendes i forhold til arbejdsopgaverne.”<br />
Maksimalt undervisningstimetal<br />
Der er for lærere aftalt et maksimalt årligt undervisningstimetal<br />
på 758, som den enkelte lærer<br />
ikke kan overskride inden for sin årsnorm. Sker<br />
det alligevel, er der tale om overarbejde.<br />
For nyuddannede fuldtidsansatte lærere nedsættes<br />
det maksimale årlige undervisningstimetal<br />
med 30 timer til 728 timer i 2 år.<br />
Aftalen omfatter lærere og børnehaveklasseledere<br />
på kommunens skoler, undtagen lærerne<br />
på Bøgestrøm skole, Familieskolen, Skolen ved<br />
Radiomarken, SVIKA samt høre-/talelærerne.<br />
Det årlige maksimale undervisningstimetal pr.<br />
fuldtidsansat børnehaveklasseleder pr. skoleår, jf.<br />
er fastsat til 788 timer.<br />
I arbejdstiden skal der for alle lærere indgå tid til<br />
lærermøder og andre fælles aktiviteter, hvorfor<br />
det maksimale timetal under alle omstændigheder<br />
vil blive lavere end det kommunalt aftalte.
Omregningsfaktor<br />
For at give lærerne ansvar for hele undervisningsopgaven<br />
og de opgaver, der hører til, er der aftalt<br />
en omregningsfaktor.<br />
Den er 1,21 for lærere, dog 1,30 i 2 år for nyuddannede<br />
lærere. For børnehaveklasseledere er<br />
tallet henholdsvis 1,12 og 1,21.<br />
Opgaverne i tilknytning til undervisningen er:<br />
• Forberedelse og efterbehandling af undervisningen<br />
alene og sammen med andre<br />
• Samarbejde og udvikling uanset form om alle<br />
forhold vedrørende undervisningen og øvrige<br />
opgaver i relation til undervisningen med alle<br />
relevante parter: lærere, ledelse, andre faggrupper,<br />
forældre<br />
• Faglig ajourføring<br />
• Elevpraktik, brobygning, introduktionsforløb<br />
• Klargøring og tilfældige forlængelser af skoledagen<br />
• Opgaver ml. undervisningsopgaver<br />
• Andre opgaver i tilknytning til undervisningen<br />
• Lærerne varetager undervisningsopgaven selvstændigt<br />
inden for de prioriteringer, mål og<br />
rammer, som ledelsen fastsætter i samarbejde<br />
med lærerne. Ledelsen og lærerne er løbende i<br />
dialog om mål og resultater af undervisningen,<br />
herunder drøftes opgaverne i tilknytning til<br />
undervisningen.<br />
Den øvrige arbejdstid<br />
Andre opgaver fastsættes af skolelederen i samarbejde<br />
med den enkelte lærer eller aftales som<br />
skoleakkorder med lærernes tillidsrepræsentant.<br />
Det drejer sig bl.a. om:<br />
• Deltagelse i møder fælles for alle lærere, fx<br />
pædagogisk råd og pædagogiske dage<br />
• Medarbejdersamtaler<br />
• Efter- og videreuddannelse<br />
• Tillidshverv, fx TR, MED, skolebestyrelse<br />
• Konkrete opgaver eller funktioner, fx skolebibliotek,<br />
vejlederopgaver, tilsynsopgaver o.l.<br />
• Deltagelse i kommunale el. tværkommunale<br />
udviklingsprojekter og kommunale udvalg<br />
• Pædagogisk/administrative opgaver, fx skemalægning,<br />
vikardækning<br />
• Deltagelse i møder og udvalg vedrørende skolens<br />
virksomhed, fx skolens værdigrundlag og<br />
indsatsområder, samt skolens generelle drift,<br />
fx økonomi- og legepladsudvalg<br />
• Klasselærerfunktionen (75 timer)<br />
• Lejrskoler (supplerende tid udover den planlagte<br />
undervisning)<br />
• Afgangsprøver og censur (supplerende tid<br />
udover den planlagte undervisningsopgave).<br />
• Undervisning af forældre som led i specialundervisning<br />
eller specialpædagogisk bistand<br />
Aldersreduktion<br />
For lærere og børnehaveklasseledere, der er fyldt<br />
60 år og anmoder herom, nedsættes arbejdstiden.<br />
For fuldtidsansatte indgår 175 timer årligt i<br />
andre opgaver.<br />
Kommunale akkorder<br />
Der er aftalt kommunale akkorder for:<br />
• Lejrskoler<br />
• Afgangsprøver og censur<br />
• Velkomstarrangement for nye lærere<br />
• Læsevejledere<br />
• Kontaktlærere til musikskolen<br />
• Sikkerhedsarbejde<br />
• SSP<br />
• Tillidsrepræsentanter<br />
• Udviklingsråd<br />
• Faglige netværk<br />
• Narsaq lejrskole<br />
• Diplomuddannelse i naturfag, matematik,<br />
læsevejledning, rummelighed og engelsk<br />
Akkordaftalerne kan ses på foreningens hjemmeside<br />
glf.dk, hvor hele aftalen kan læses.<br />
Skolebibliotekarer<br />
Det lykkedes heller ikke i denne aftale at indgå<br />
aftale for skolebiblioteksfunktionen. I stedet<br />
enedes man om følgende formulering:<br />
”Skoleleder, skolebibliotekarerne og TR drøfter<br />
opgaverne på det pædagogiske servicecenter med<br />
7
8<br />
henblik på, at der indgås en akkordaftale for<br />
arbejdet omfattende:<br />
- åbningstid,<br />
- administration (herunder DES),<br />
- samarbejdstid med skolebibliotekarer, med<br />
øvrige kolleger og ledelsen, materialeudvalgsmøder,<br />
internatkursus, udviklingsaktiviteter.<br />
- forberedelse og faglig fordybelse.”<br />
Der er indgået aftaler på alle skoler, men på<br />
forskelligt niveau. Aftalerne er gennemgået og<br />
drøftet i TR-forsamlingen på evalueringsmøde i<br />
december.<br />
Løntillæg<br />
Der etableres vejledernetværk inden for naturfag,<br />
matematik, læsevejledning og rummelighed.<br />
Der udløses vejledertillæg i henhold til OK<br />
2008 pr. 1.04.2009 for naturfag, matematik og<br />
læsevejledning. For vejlederfunktion indenfor<br />
rummelighed udløses samme tillæg pr. 1.01.2010.<br />
Tillægget er 10.000 kr. årligt (niveau 31.3.2000).<br />
Foreningen har konstateret, at flere skoleledere<br />
har vægret sig ved at udmønte den indgåede<br />
aftale, men efter foreningens henvendelse til forvaltningen<br />
er der kommet skred i de sidste sager.<br />
Arbejdstid på de øvrige tjenestesteder<br />
Der er indgået aftaler med udgangspunkt i den<br />
centrale arbejdstidsaftale fra 2005, således at<br />
lærerne på disse arbejdsområder bl.a. fortsat har<br />
375 timer i individuel tid.<br />
Det drejer sig om<br />
• Tale-/hørelærerne<br />
• SVIKA<br />
• Familieskolen/Skolen ved Radiomarken<br />
• Bøgestrøm<br />
Lønmæssigt bevarer lærerne endvidere undervisningstillæg,<br />
akkorderstatningstillæg, samt evt.<br />
tillæg for selvstyrende team og er dermed ikke<br />
omfattet af det nye gladsaxetillæg.<br />
Implementering af arbejdstidsaftalen<br />
Der vil altid, når nye aftaler skal implementeres,<br />
dukke problemstillinger op, som man ikke altid<br />
har gjort sig klart, da aftalen blev forhandlet.<br />
Det har været et fælles ønske at løse sådanne<br />
problemstillinger mellem kreds og kommune,<br />
men det har i to tilfælde ikke været muligt i år,<br />
fordi forvaltningen efter foreningens opfattelse<br />
alt for tidligt låste sig fast på deres synspunkt.<br />
Kredsen har beklaget denne manglende vilje til at<br />
finde løsninger, og vi har som konsekvens sendt<br />
en række principielle sager til afklaring hos de<br />
centrale parter.<br />
Der er tale om to forhold:<br />
• Arbejdstid på 10. klassecentret<br />
• Arbejdstid i forbindelse med kursusvirksomhed<br />
Begge problemstillinger hænger sammen med § 3<br />
stk. 3 i den centrale arbejdstidsaftale:<br />
” I bemærkningen til § 3, stk. 3 i<br />
Arbejdstidsaftale 08 står:<br />
”Det af kommunalbestyrelsen udmeldte årlige<br />
undervisningstimetal (jf. folkeskolelovens §<br />
16) indgår i lærerens opgaveoversigt som det<br />
antal undervisningstimer, læreren skal læse i<br />
skoleåret.”<br />
Ved det udmeldte årlige undervisningstimetal<br />
forstås det årlige undervisningstimetal til fag,<br />
fagblokke for klasser og hold m.v., som fastlægges<br />
i henhold til folkeskolelovens § 16. Hertil kommer<br />
beslutning om årligt timetal til fx specialundervisning,<br />
holddannelse, dansk som andetsprog,<br />
vikartimer m.v.<br />
På 10. klassecentret fandt foreningen, at skolens<br />
leder tilsidesatte bestemmelsen, idet der for en<br />
række fag kun planlagdes med undervisning i<br />
33 uger grundet de afsluttende prøver, hvorfor<br />
undervisningstiden i den resterende tid ikke blev<br />
tildelt lærerne. Det er foreningens opfattelse, at i<br />
den periode, hvor der er afgangsprøver og censur,<br />
anses en forholdsmæssig del af de udmeldte årlige<br />
undervisningstimer for afviklet. Lærerne skal i de<br />
fag, der ikke er afsluttende prøve i, stå til rådighed<br />
for andre opgaver i prøveperioden.<br />
KL og DLF var mere en 3 måneder om at nå til<br />
en fælles enighed, som parterne endog ikke ville<br />
skrive ned. I stedet blev forvaltningen og GLF<br />
mundtligt orienteret af hver deres part. En noget<br />
besynderlig konstruktion, der kunne medføre<br />
misforståelser.<br />
KL og DLF er enige om, at arbejdstidsaftalen<br />
som udgangspunkt er udformet, således at undervisningen<br />
i prøveperioden indregnes i undervisningstiden.<br />
Timerne i prøvefagene medgår i
prøvefagene til forberedelse og gennemførelse af<br />
undervisningen. I ikke-prøvefag, som netop var<br />
anstødsstenen til den lokale uenighed, skal leder<br />
og lærere i dialog finde relevante opgaver, som<br />
læreren kan løse.<br />
Forvaltningen fik medhold i, at fag kan semesterlæses,<br />
men det forudsætter, at bestemmelserne<br />
om det udmeldte timetal respekteres, men altså<br />
koncentreres på en mindre periode end et skoleår.<br />
Foreningen vil tage initiativ til et møde med<br />
skolen mhp planlægningen af kommende skoleår.<br />
Vedrørende kurser<br />
Fire skoleledere har ved udarbejdelsen af lærernes<br />
opgaveoversigter i forbindelse med kurser på<br />
skoledage fjernet lærernes undervisningstid med<br />
tilhørende forberedelsesfaktor og erstattet den<br />
med kursustid.<br />
Rent praktisk er det foretaget på flere måder, fx<br />
ved på en linje at tildele + 12 timer til kursus og<br />
på næste linje at skrive – 26,52 kursustid (dvs. at<br />
der fjernes arbejdstid svarende 12 undervisningstimer<br />
x 2,21 timer).<br />
Det er helt besynderligt, idet vi med den nye<br />
aftale skulle undgå bureaukrati og optælling,<br />
hvorfor der alene skulle tages stilling til mertid,<br />
såfremt et kursus strækker sig ud over skoledagens<br />
afslutning. Det kan derfor undre, at de<br />
pågældende ledere ikke følger aftalens intentioner,<br />
men i stedet bruger resurser på at ”klippe og<br />
klistre” i lærernes opgaveoversigter.<br />
Lærerne er ikke blevet inddraget ifm<br />
disse ændringer.<br />
Det udmeldte timetal er et centralt omdrejningspunkt<br />
i lærernes nye arbejdstidsaftale.<br />
Heri fastlægges, at det udmeldte timetal indgår i<br />
lærerens opgaveoversigt. Det er vores opfattelse,<br />
at de pågældende ledere omgår overenskomstens<br />
bestemmelser, her arbejdstidsaftalens § 3 stk. 3<br />
med tilhørende bemærkning. Hvis skolelederen<br />
ikke mener, at læreren kan læse alle timer pga.<br />
kurset eller læse timerne på et andet tidspunkt,<br />
skal disse timer tillægges en anden af skolens<br />
lærere.<br />
Det er desværre ikke lykkedes at finde en løsning<br />
lokalt, og sagen er sendt til Danmarks<br />
<strong>Lærerforening</strong>.<br />
Evaluering arbejdstidsaftalen<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong> og Kommunernes<br />
Landsforening foretager i fællesskab en evaluering,<br />
ved at 4 kommuner deltager i en<br />
række møder. <strong>Gladsaxe</strong> kommune og <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> har på opfordring fra de centrale<br />
parter meldt sig. Der er afholdt møder, dels<br />
med de lokale parter, der forhandlede den lokale<br />
aftale, dels med TR’ere og skoleledere fra 4 skoler<br />
og endelig også med 2 lærere fra hver af de 4<br />
skoler. Det sidste afsluttende møde bliver med<br />
alle deltagerne.<br />
Den centrale evaluering ventes først afsluttet i<br />
efteråret.<br />
På lokalt plan er vores lokalaftale drøftet på en<br />
TR-dag den 4. december, hvor en række centrale<br />
elementer i aftalen blev gennemdrøftet. Der blev<br />
bl.a. sat fokus på de aftaler, som der er indgået på<br />
skolerne om skolebiblioteket. Der er stor forskel<br />
på serviceniveauet. For eksempel blev det konstateret,<br />
at en af kommunens største skoler har den<br />
korteste åbningstid på skolebiblioteket, hvilket er<br />
begrundet i skolens pressede økonomi.<br />
Arbejdstidsaftalen bliver ligeledes et tema på TRkurset<br />
i april 2010.<br />
Den lokale aftale er som nævnt aftalt for 2 år, og<br />
er dermed også gældende i 2010/11.<br />
9
10<br />
Løn<br />
1.8. 2009 <strong>Gladsaxe</strong>tillæg<br />
Med aftalen om ny arbejdstid er læreres og<br />
børnehaveklasseledernes løntillæg forenklet, idet<br />
ét tillæg erstatter undervisningstillæg, tillæg<br />
for selvstyrende team og akkorderstatningstillæg.<br />
Aftalen betyder dermed, at man undgår, at<br />
lønnen varierer fra år til år pga. ændret undervisningstimetal.<br />
Tillægget er for tjenestemænd og anciennitetslønnede<br />
overenskomstansatte lærere på 12.800 kr.<br />
For overenskomstansatte lærere på grundløn 30<br />
er tillægget 2 løntrin + 12.800 kr.<br />
Alle børnehaveklasseledere på grundløn 27 tillægges<br />
2 løntrin samt et tillæg på 14.800 kr.<br />
Tjenestemænd og anciennitetslønnede overenskomstansatte<br />
børnehaveklasseledere tillægges<br />
13.800 kr.<br />
Tillæggene er ikke pensionsgivende for tjenestemænd.<br />
Alle beløb i grundbeløb 31.3 2000.<br />
Løn 1. april 2010<br />
I forbindelse med indgåelsen af arbejdstidsaftalen<br />
opnåedes der enighed om, hvorledes lønpuljen<br />
pr.1. april 2010 fordeles. Her udløses 1.25 % af<br />
lønsummen. Heraf anvendes 200.000 kr. forlods<br />
via puljen til medfinansiering de nye <strong>Gladsaxe</strong>tillæg<br />
pr. 1.8. 2009. Den resterende del, der siden<br />
er opgjort til ca. 3,5 mio. kr., anvendes til at<br />
forhøje <strong>Gladsaxe</strong>tillæggene.<br />
Aftalen betyder, at <strong>Gladsaxe</strong>tillægget øges med<br />
3.700 kr. i årligt grundbeløb.<br />
Denne aftale er alene gældende for lærere og<br />
børnehaveklasseledere omfattet af den ny arbejdstidsaftale.<br />
Andres gruppers løn er forhandlet på<br />
det enkelte tjenestested.<br />
Forhandlinger for andre lærergrupper<br />
Der er forhandlet løn på Familieskolen, Skolen<br />
ved Radiomarken, SVIKA, høre/talelærerne og<br />
Bøgestrøm skole.<br />
Her er foreningen gået efter et kvalifikationstillæg<br />
til alle lærere, hvilket stort set er lykkedes.<br />
Skolepsykologer<br />
Der er indgået en aftale, der forbedrer lønnen<br />
for de 2 skolepsykologer, der lønmæssigt ligger<br />
lavest. Derudover har alle fået et tillæg på 2.400<br />
kr., ligesom der er forhandlet et funktionstillæg.<br />
Skolekonsulenterne<br />
Forhandlingerne er afsluttet. Der er fra foreningens<br />
side peget på, at der er udbetalt forkert løn<br />
til 2 konsulenter. Aftalen betyder, at næsten alle<br />
skolekonsulenter omfattes af lønaftalen.<br />
Bagsværd Kostskole<br />
Der er i 2009 indgået en større lønaftale på<br />
Bagsværd Kostskole gældende fra 1. august 2009.<br />
Det markante løngab mellem de kommunale lærerlønninger<br />
og lærerløn på privatskolen er delvist<br />
begrænset med den ny aftale. Aftalen betyder, at<br />
der pr. 1. august 2009 indføres en stigning i det<br />
tidligere aftalte skoletillæg, således at det stiger<br />
fra 5.000 kr. til 9.000 kr. (statens årlige grundbeløb<br />
1997). Tillægget gives ved ansættelsen.<br />
Som noget helt nyt indføres to forhøjelser af<br />
tillægget, idet tillægget på de 9.000 kr. forhøjes<br />
med 6.000 kr. efter 6 års ansættelse og yderligere<br />
med 6000 kr. efter i alt 10 års ansættelse.<br />
Aftalen gælder dog ikke de lærere, der tidligere<br />
var skalatrinaflønnede, og som er overgået til<br />
basis løn.<br />
Skoleaftalen består fra 1. august 2009 af følgende<br />
faste tillæg:<br />
Ved ansættelse 9.000 kr.<br />
Efter 6 år på skolen 15.000 kr.<br />
Efter 10 år ved skolen 21.000 kr.<br />
(alle beløb i statsligt grundbeløb).
Lise Aarup præsenterer sine malerier ved et TR-arrangement i GLF.<br />
Hensigtserklæring<br />
Som nævnt er der en række lærere, der ikke er<br />
omfattet af aftalen, nemlig de mere erfarne lærere<br />
med længere anciennitet. Der er bl.a. tale om de<br />
lærere, der har en tjenestemandslignende pensionsaftaler.<br />
I forbindelse med aftaleindgåelsen fremgår det<br />
af referatet, at Bagsværd Kostskole og <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong> skal søge at indgå en lønaftale<br />
for disse lærere gældende fra 1. april 2010. Disse<br />
forhandlinger skal afsluttes senest den 15. juni<br />
2010.<br />
Senioransættelse<br />
Flere pensionerede tjenestemænd er i de senere<br />
år blevet ansat på deres skole, enten i forbindelse<br />
med et vikariat, eller fordi skolen ønskede at de<br />
med deres faglige kvalifikationer i et eller flere<br />
fag kunne løse en undervisningsopgave, således at<br />
eleverne var sikret uddannede lærere.<br />
Overenskomsten gælder ikke for pensionerede<br />
lærere.<br />
Foreningen har på opfordring af kommunen<br />
medvirket ved en forhåndsaftale herom.<br />
Aftalen betyder bl.a., at ansættelse sker som udgangspunkt<br />
for højst ét år, og beskæftigelsesgraden<br />
kan normalt ikke overstige 20 %, svarende<br />
til én ugentlig arbejdsdag.<br />
I ganske særlige tilfælde kan indgås konkret<br />
aftale om en beskæftigelsesgrad på op til 40 %.<br />
Ved en beskæftigelsesgrad på op til og med 20 %<br />
aflønnes svarende til den senest udbetalte løn før<br />
overgangen til pension, dog eksklusiv eventuel<br />
funktionsløn, udløst af funktioner, der ikke mere<br />
skal varetages.<br />
Ved en beskæftigelsesgrad på mellem 20 % og<br />
40 % indgås konkret aftale mellem <strong>Gladsaxe</strong><br />
Kommune og <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> med udgangspunkt<br />
i grundlønnen til lærere i <strong>Gladsaxe</strong><br />
Kommune. Med udgangspunkt i de to lønniveauer<br />
beregnes og udbetales én samlet løn, der<br />
udbetales månedsvis bagud.<br />
11
12<br />
Kommunale forhold<br />
Budget 2010<br />
Kommunernes råderum, når der lægges budget,<br />
er med årene blevet væsentligt forringet af<br />
skattestop og loft over væksten i driftsudgifterne.<br />
Det medfører nedskæringer, rationaliseringer<br />
og effektiviseringer rundt om i den kommunale<br />
verden, ofte med løsninger der forringer medarbejdernes<br />
mulighed for at yde god service og<br />
opgaveløsning over for borgerne.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> har trods de vanskelige forhold kunnet<br />
ride stormen nogenlunde af i de senere år, men<br />
med budget 2010 ser situationen mere vanskelig<br />
ud.<br />
Budgettet, som er vedtaget af alle politiske partier<br />
på nær Enhedslisten, er præget af, at kommunekassen<br />
tømmes over de næste 4 år, hvilket skyldes<br />
store byggeprojekter, bl.a. bygningen af Bagsværd<br />
Skole.<br />
I budgetudtalelsen skrev vi bl.a. ”<strong>Gladsaxe</strong> kommune<br />
har brug for en saltvandsindsprøjtning<br />
i forhold til skolebyggeriet i Bagsværd, hvor<br />
grundpriserne er raslet ned som så mange andre<br />
steder i hovedstadsområdet. Det truer likviditeten<br />
i byggeriet, som ikke må blive udsat for<br />
besparelser/udsættelser.<br />
Det drejer sig om:<br />
Det er foreningens bekymring, at satsningen på<br />
en ny skole medfører, at nødvendige investeringer<br />
på de andre skoler risikerer at blive udskudt for at<br />
skaffe den fornødne kapital til byggeriet.”<br />
Om specialundervisningen skrev vi, at ”De voldsomme<br />
indgreb i skolernes specialundervisning<br />
betyder, at skolerne er presset på denne opgaveløsning,<br />
et pres der uvægerligt vil betyde mindre<br />
tid til det enkelte barn. Det er meget problematisk<br />
i forhold til de elever, der har særlig brug for<br />
specialpædagogisk bistand og støtte.<br />
Vi foreslår, at den reduktion i specialundervisningen<br />
på 3 mio. kr., der er vedtaget for 2010,<br />
idet ekstratildeling nedsættes fra 20 til 17 mio.<br />
kr., ikke gennemføres, men skolerne i stedet får<br />
tilført de 3 mio. kr. til arbejdet med den øgede<br />
inklusion.”<br />
Men krisen sætter også sit præg på kommunens<br />
indtægter og udgifter. Der forventes på den ene<br />
side faldende skatteindtægter og på den anden<br />
side stigninger i udbetalingerne af kontanthjælp.<br />
Der er ved budgettet vedtaget en række budgetreduktioner<br />
i form af effektiviseringer, der i<br />
skrivende stund ikke er udmøntet i kommunen:<br />
Effektiviseringsområder 2010 2011 2012 2013<br />
Effektiviseringer på indkøbsområdet -4,6 -8,6 -8,6 -8,6<br />
Effektiviseringer, jf. regeringens<br />
forenklingstiltag<br />
Administrative funktioner, omlægninger og<br />
forbedrede arbejdsgange<br />
-4,0 8,0 12,0 16,0<br />
- 4,0 4,0 4,0<br />
Nedbringelse af sygefraværet -5,0 -5,0 -5,0 -5,0<br />
Alle beløb i mio. kr.
Arbejdspresset stiger<br />
For medarbejderne er det bekymrende, at der<br />
er vedtaget flere effektiviseringer i kommunen.<br />
Hvad der kommer ud den øvelse, ved vi ikke<br />
endnu. Det kan betyde forringet arbejdsmiljø,<br />
fordi medarbejdere igen skal sætte tempoet i<br />
vejret. Vi har ligesom prøvet det før!<br />
Besparelsen på 5 mio. kr. på grund af faldende<br />
sygefravær virker ligeledes grotesk. Sandheden er,<br />
at den besparelse, der foreslås gennemført, er en<br />
ny form for grønthøsterbesparelse i hele kommunen.<br />
Det er et meget besynderligt signal til de mange<br />
arbejdspladser, der har arbejdet seriøst med at<br />
nedbringe sygefraværet.<br />
Medarbejderne i hovedudvalget har på et møde<br />
med Byrådet den 24. august taget afstand fra<br />
disse forslag til besparelser, som borgmesteren<br />
lagde frem.<br />
Som et plaster på såret vedtog byrådet at afsætte<br />
1 af de 5 mio. sparede kroner på sygefraværet<br />
til ”initiativer, der kan øge motivationen blandt<br />
medarbejderne i hele kommunen”.<br />
Hæv skatten med 0,2%<br />
Byrådets flertal kunne have undgået nogle af<br />
disse besparelser ved at hæve skatten med 0,2 %,<br />
hvilket kommunen kunne gøre uden at sprænge<br />
økonomiaftalen med regeringen.<br />
Det er værd at notere sig, at skatteprocenten i<br />
<strong>Gladsaxe</strong> i dag ligger 0,8 % under landsgennemsnittet.<br />
I tidligere tider var <strong>Gladsaxe</strong> en af landets dyreste<br />
skattekommuner, men samtidig berømmet som<br />
foregangskommune med et højt serviceniveau.<br />
De tider er selvsagt forbi.<br />
Dårlig økonomi på flere skoler<br />
Budgetkontrollen for 3. kvartal har vist et<br />
merforbrug på flere skoler. Pr. 30. sept. 2009<br />
blev det forventede årsresultat for skolerne inkl.<br />
centrale konti, skønnet til et merforbrug på ca.<br />
6,6 mio. kr. Det drejer sig om Egegård Skole,<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Skole, Mørkhøj Skole, Stengård Skole,<br />
Søndergård Skole og Værebro Skole. Siden er<br />
Marielyst skole også på vej med et forventet<br />
budgetunderskud på 2 mio. kr.<br />
De skoler, hvor der stadig forventes et merforbrug<br />
i 2009, er af forvaltningen blevet bedt om at<br />
udarbejde en handleplan for afvikling af merforbruget<br />
over højst tre år.<br />
I skrivende stund forlyder det, at 8-9 skoler har<br />
så dårlig økonomi, at de afslutter året med store<br />
underskud.<br />
Multimedieskatten<br />
Folketingets flertal har gennemført en skattereform,<br />
der i sit indhold giver betydelige skattelettelser<br />
til den bedre stillede del af befolkningen.<br />
En del af reformen er at ansatte, der får stillet et<br />
multimedie til rådighed af arbejdsgiveren, skal<br />
beskattes med 3000 kr. om året.<br />
Det betyder for lærere i <strong>Gladsaxe</strong>, at den gratis<br />
adsl-opkobling, som foreningen aftalte med<br />
borgmesteren, nu beskattes.<br />
Det er kredsens opfattelse, at lærere, der omfattes<br />
af multimedieskatten, bør kompenseres af<br />
arbejdsgiveren. Foreningen har i MED-systemet<br />
sammen med andre medarbejdergrupper foreslået<br />
dette. Imidlertid har direktørerne i kommunen<br />
besluttet, at der ikke kan laves kollektive ordninger<br />
herom. Derfor har det ikke været muligt at<br />
skabe rammerne for en kollektiv lønaftale.<br />
Man sprang fra et tilbud<br />
Foreningen blev i stedet af forvaltningen tilbudt,<br />
at skolerne udvidede multimedierne til lærerne,<br />
således at lærerne fik tilbudt en bærbar pc.<br />
Udgifterne skulle deles mellem forvaltningen og<br />
skolerne.<br />
Foreningens bestyrelse meldte positivt tilbage,<br />
og spørgsmålet blev drøftet på to på hinanden<br />
følgende TR-møder.<br />
13
14<br />
Men op til forhandlingerne om løn fremsendte<br />
forvaltningen forslag om, at lærerne med løntilbageholdenhed<br />
i størrelsesordenen 3 x 500.000<br />
kr. over 3 år skulle medfinansiere de nye kommunale<br />
arbejdsredskaber. Det har foreningen blankt<br />
afvist.<br />
Nye lærere til møde i GLF 2010.<br />
Det er nu helt op til hver enkelt lærer at beslutte,<br />
om man fortsat vil være omfattet af ordningen<br />
med internetopkobling. Et fravalg er ikke et<br />
fravalg af at anvende it og skoleintra. Arbejdet<br />
hermed må i fornødent omfang i stedet foregå på<br />
skolen.
Pædagogiske forhold<br />
Rummelighed<br />
Rummelighedsundersøgelse blandt<br />
lærere i <strong>Gladsaxe</strong> 2009<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> gennemførte i februar<br />
2009 en elektronisk rummelighedsundersøgelse<br />
blandt hos børnehaveklasselederne og klasselærerne<br />
i 1.-10.klasse. Undersøgelsen omfattede dog<br />
ikke klasselærere på specialskolerne og i gruppeordningerne.<br />
Der er modtaget 214 besvarelser på spørgeskemaet,<br />
heraf 201 fra klasselærere. Undersøgelsens<br />
besvarelser udgør over 2/3 af skolevæsenets klasser,<br />
og det må sige at være repræsentativ.<br />
I undersøgelsen svarer 43 % af lærerne, at de<br />
sjældent eller aldrig har mulighed for at gennemføre<br />
undervisningen, så alle elever får den rette<br />
undervisning. Disse lærere peger overvejende på,<br />
at årsagen er, at der er elever i klassen, der bør<br />
have et undervisningstilbud uden for klassen,<br />
men der peges også manglende støttetimer og<br />
specialundervisningstilbud.<br />
Over halvdelen af lærerne (55 %) peger på, at der<br />
er flere elever i deres klasser med særligt behov i<br />
forhold til forholdene for 4 år siden.<br />
I forhold til samarbejdet med den skolepsykologiske<br />
rådgivning, PPR, angiver 45 % af lærerne, at<br />
de har elever, der i øjeblikket er under skolepsykologisk<br />
udredning. Der synes at være uklarhed<br />
om sagsbehandlingstiden, idet 48 % ikke kan<br />
angive, hvor lang tid den skolepsykologiske udregning<br />
varer. 16 % angiver, at den varer mellem<br />
4-8 måneder, og 22 % mener, at sagsbehandlingen<br />
varer over 6 måneder.<br />
Undersøgelsen synliggør et misforhold mellem<br />
PPRs visitation af specialpædagogiske foranstaltninger<br />
og skolernes pædagogiske praksis. 30 %<br />
af lærerne vurderer, at de har en elev, som ikke<br />
modtager den støtte/specialundervisning, som<br />
PPR har vurderet som nødvendig.<br />
Det er ligeledes slående, at over halvdelen af<br />
besvarelserne (55 %) angiver, at de har elever, der<br />
kunne være indstillet til udredning hos skolepsykologen.<br />
Heraf peges på manglende resurser som<br />
en af grundene til, at det ikke sket.<br />
Et af undersøgelsens mest signifikante resultater<br />
er, at lærerne oplever et modsætningsfyldt forhold<br />
mellem den øgede rummelighed og muligheden<br />
for at etablere et godt undervisningsmiljø. Over<br />
80 % af lærerne giver udtryk for dette dilemma.<br />
Over 75 % erklærer sig enige eller delvist enige<br />
i, at de bruger uforholdsmæssigt meget tid på<br />
opdragelsesmæssige og adfærdsregulerende funktioner,<br />
som tager tid fra undervisningen. Næsten<br />
lige så mange af lærerne oplever, at omfanget<br />
af det pædagogiske arbejde med elevers urolige<br />
adfærd udhuler undervisningstiden.<br />
De tre vigtigste forudsætninger for en<br />
øget rummelighed<br />
I lærernes vurdering af forudsætningerne for at<br />
give eleverne den rette undervisning, (50 % af<br />
lærernes besvarelser), fremtræder 3 markante<br />
forudsætninger for at skabe øget rummelighed:<br />
a. Egnede fysiske rammer<br />
b. Tilstedeværelse af mere end en lærer<br />
c. Efteruddannelse<br />
15
16<br />
<strong>Generalforsamling</strong>en 2009<br />
På generalforsamlingen blev situationen omkring<br />
ændringen af kommunens specialundervisningstilbud<br />
behandlet.<br />
<strong>Generalforsamling</strong>en vedtog:<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong>s generalforsamling konstaterer, at der fra skoleåret 2009/10 sker en række<br />
kraftige beskæringer af skolernes økonomi. Det vil gå hårdt ud over undervisningen af de støttekrævende<br />
elever, men også undervisningen af de tosprogede elever bliver ramt.<br />
Arbejdet med disse elever har hidtil været forestået af lærere med specialviden og – kompetencer. Vi<br />
må forudse, at mange af disse børn placeres i almindelige klasser uden tilstrækkelig hjælp og resurser<br />
til opgaven, ligesom en dårligere lærernormering på specialskoler og i gruppeordningerne vil gå ud<br />
over elevernes læring.<br />
Det kan forringe undervisningsmiljøet i den enkelte klasse og i den enkelte gruppeordning til skade<br />
for alle elever.<br />
Lærerne i <strong>Gladsaxe</strong> er meget bekymrede for, om de berørte elever vil få den undervisning, som de i<br />
henhold til folkeskoleloven har krav på.<br />
<strong>Generalforsamling</strong>en anbefaler, at der etableres kursustilbud for de lærere, der skal inkludere disse<br />
elever i de almindelige klasser, og at de pågældende klasser tilgodeses ved tildeling af flere specialundervisningstimer<br />
og anden støtte.<br />
Arbejdet med de støttekrævende elever er ofte af et stort omfang og belastende – både i undervisningen,<br />
men også i forbindelse med forældresamarbejde, rapportskrivning og møder med specialister,<br />
faggrupper o.l. Vi forventer af skolens ledelse, at der afsættes resurser til de lærere, der må påtage sig et<br />
merarbejde i denne forbindelse.<br />
Lærerne i <strong>Gladsaxe</strong> opfordrer til, at de ændrede tilbud til de støttekrævende børn følges nøje, og at der<br />
ved kommende budgetforlig rettes op på de forringelser, der er konstateret.<br />
Svage elever svigtes<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Kommunes beslutning om en hård<br />
opbremsning i resurserne til specialundervisning<br />
er, som generalforsamlingen forudså, ikke gået<br />
umærkbart hen.<br />
Kommunen har gennemtrumfet en lang række<br />
besparelser for at nedbringe underskuddet på 42<br />
millioner og kræver samtidig en øget rummelighed.<br />
Det er sket med stor succes, hvis økonomien<br />
er parameteret. Konsekvensen er, at mange elever<br />
svigtes.<br />
Der er en ganske alvorlig udvikling, for her er<br />
der ikke tale om, at skolen skal være lidt mere<br />
rummelig. Vi taler her om inklusion af elever<br />
med meget vidtgående vanskeligheder.<br />
Inklusion er en proces, hvor der er fokus på<br />
læringsmiljøet og de sociale fællesskaber. Det er<br />
således læringsmiljøet, der skal tilpasses børnene,<br />
og tilpasningen skal ikke alene ske til børn med<br />
særlige behov, men til alle børn, idet alle børn<br />
opfattes med forskellige/særlige behov. Hvis<br />
dette skal lykkes, skal der være såvel de fornødne
lærertimer, ligesom den enkelte lærer uddannelsesmæssigt<br />
skal være rustet til at gribe opgaven<br />
an. Men alle elever kan ikke inkluderes.<br />
Bekymrende udvikling<br />
Rummeligheds-projektet i <strong>Gladsaxe</strong> er sket med<br />
store ord og fanfarer: Salamanca-erklæringen og<br />
”alle har ret til at være en del af fællesskabet”.<br />
I <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> er vi stærkt bekymret<br />
for udviklingen, idet vi har set flere eksempler på,<br />
at elever ikke får den undervisning, de har krav<br />
på. Det er meningsløst at gennemtvinge, at skoler<br />
skal rumme elever, hvis problemer er så store, at<br />
inklusionen mislykkes. Det er at give barnet et<br />
stort nederlag.<br />
Vi mener også, at det er misbrug af FNs<br />
Salamancaerklæring, hvis man tror, at alle børn<br />
kan inkluderes i folkeskolens klasser. Der er børn<br />
der har brug for et mere beskyttende undervisningsmiljø,<br />
fx i specialklasser, gruppeordninger<br />
og specialskoler.<br />
Flere elever har brug for<br />
specialundervisning<br />
Over hele landet kan der i de senere år konstateres,<br />
at et stigende antal elever visiteres til specialundervisning.<br />
Der er peget på flere årsager hertil:<br />
• Flere meget tidligt fødte børn<br />
• Flere børn, der er skadet pga. skadelige stoffer<br />
i nærmiljø og ernæring<br />
• Bedre og flere diagnoser<br />
• Større krav til det enkelte barn<br />
• Vores måde at holde skole på med mindre<br />
struktureret undervisning<br />
• Forældre, der kræver mere hjælp til deres barn<br />
Loven er klar<br />
Børn, hvis udvikling kræver en særlig hensyntagen<br />
eller støtte, gives specialundervisning eller<br />
anden specialpædagogisk bistand. Loven foreskriver,<br />
at det er et kommunalt ansvar. Der skal<br />
foreligge en pædagogisk-psykologisk vurdering<br />
af elevens behov for specialpædagogisk bistand.<br />
Skolelederens efterfølgende beslutning skal<br />
begrundes sagligt og foreligge i skriftlig form, og<br />
forældrene skal se den.<br />
Det er vores opfattelse, at kommunen ved flere<br />
visiteringer i højere grad skeler til økonomi frem<br />
for barnets behov. Det er ikke lovligt. Derfor<br />
får en del af de elever, man inkluderer, ikke den<br />
tilstrækkelige hjælp.<br />
Foreningen er bekendt med, at skolepsykologerne<br />
ikke fremkommer med forslag til de nødvendige<br />
tiltag. De må ikke indstille, at børn i indskolingen<br />
skal have et undervisningstilbud uden for<br />
den almindelige folkeskole i et såkaldt udskilt<br />
tilbud, ligesom de heller ikke må beskrive,<br />
hvilket omfang af specialundervisning, de mener,<br />
der er brug for.<br />
Det står ellers tydeligt i bekendtgørelsen om<br />
specialundervisning og anden specialpædagogisk<br />
bistand, hvad der er skolepsykologens opgave.<br />
”Vurderingen skal indeholde et forslag om form,<br />
omfang og indhold af en eventuel specialpædagogisk<br />
bistand.”<br />
Man tilsidesætter derfor bekendtgørelsens bestemmelser<br />
og presser skolepsykologerne på deres<br />
faglighed.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> har siden sommerferien i<br />
2009 erfaret følgende.<br />
Elever passes uden undervisning<br />
En skoleleder indrømmer i en mail, hvor lederen<br />
forklarer den nye organisering af støtten i indskolingen<br />
til elever med diagnoser med, at ” Den<br />
umiddelbare årsag er en decimeret økonomisk<br />
ramme til støtte af disse elever,…”<br />
De pågældende elever henvises i op til 60 %<br />
af undervisningstiden til pædagoger uden for<br />
klassen. Det sker på trods af, at bekendtgørelsen<br />
er meget klar: ”Det er vigtigt at understrege, at<br />
tilbuddet om specialpædagogisk bistand ikke må<br />
medføre, at eleven går glip af klassens undervisning”.<br />
Skolelederen forsvarer bl.a. sin disposition med,<br />
at eleverne er uunderviselige. Hvis det er korrekt,<br />
så bør eleverne ikke gå i folkeskolen, men<br />
henvises til et behandlingstilbud.<br />
Denne sags principielle aspekter er rejst over for<br />
Undervisningsministeriet. Der er foreningens<br />
synspunkt, at der skal være en lærer med særlige<br />
kvalifikationer, der kan forestå undervisningen,<br />
gerne understøttet af en pædagog, hvis eleven i<br />
undervisningstiden tages ud af klassen for at få<br />
støtte.<br />
17
18<br />
Skolebetjentmedhjælper som støtte<br />
På en anden skole er der en elev i indskolingen,<br />
der har så store adfærdsproblemer, at der er brug<br />
for støtte i alle timerne. Da skolen ikke råder<br />
over disse resurser, har eleven i månedsvis været<br />
henvist til at tilbringe de første to timer af skoledagen<br />
sammen med en skolebetjentmedhjælper.<br />
Et klart lovbrud.<br />
Kortere skoledag<br />
På en 3. skole fastholder kommunen, at en elev<br />
med meget store generelle indlæringsvanskeligheder,<br />
som for år siden ville være henvist til en<br />
specialskole for elever med vidtgående handicaps,<br />
skal gå i børnehaveklassen på skolen. Men barnet<br />
er totalt lost blandt de mange andre børn og<br />
oplever kun nederlag. Elevens skoledag er derfor<br />
reduceret til 3 timer dagligt, hvorfor han som et<br />
skånehensyn sendes hjem efter 3. lektion. Der er<br />
heller ikke lovmedholdeligt.<br />
På andre skoler og i gruppeordninger er undervisningstiden<br />
beskåret, så disse elever får færre<br />
undervisningstimer på ugeskemaet end deres<br />
jævnaldrende.<br />
Man kan konkludere, at<br />
• Der er alt for få timer til at hjælpe elever, der<br />
skal inkluderes<br />
• Mange elever får ikke det rette undervisningstilbud,<br />
men presses ind i de almindelige<br />
klasser uden at profitere af det<br />
• Skolerne må målrette timer til de allersvageste<br />
elever, mens elever med mere begrænsede<br />
behov for specialundervisning ingen støtte får<br />
• Der administreres i flere tilfælde ikke efter<br />
folkeskolelov og bekendtgørelse, men skeles til<br />
økonomi<br />
• Behandlingskrævende elever henvises til<br />
specialskolen Lundevangs H-afdeling. Lærerne<br />
er ikke uddannede til behandlingskrævende<br />
opgaver. Elever med generelle vanskeligheder<br />
og stærkt adfærdsvanskelige elever profiterer<br />
ikke af hinanden.<br />
• Antallet af klagesager er stigende<br />
Specialundervisningen i valgkampen<br />
På det valgmøde, som foreningen arrangerede<br />
med BUPL den 5. november på Høje <strong>Gladsaxe</strong><br />
Skole kom stort set hele debatten til at handle om<br />
børn med vidtgående behov for støtte. Den ene<br />
forældre efter den anden fortalte deres historie<br />
og gav udtryk for deres utilfredshed med de få<br />
resurser, der er til deres børn.<br />
Trine Græse lovede flere resurser til normalundervisningen,<br />
men ved at tage resurserne fra de<br />
udskilte tilbud, der åbenbart skal beskæres yderligere.<br />
Men sammen med de muligvis flere resurser<br />
til normalundervisningen vil der jo være endnu<br />
flere elever, der skal integreres. Så er vi lige vidt.<br />
Byrådets største parti lægger sig i halen på<br />
Kommunernes Landsforening, der mener:<br />
”Inkluderende løsninger og bedre faglighed kan<br />
fremmes ved at flytte ressourcer fra specialundervisningen<br />
til almenområdet.”<br />
Lærerne vil gerne medvirke til at styrke inklusionen<br />
af støttekrævende elever, men det skal ske på<br />
et fagligt forsvarligt grundlag, hvor der er en god<br />
prognose, og hvor resurser og lærerkompetencer<br />
er til stede. Inklusion af elever fra specialklasser,<br />
-skoler eller gruppeordninger forudsætter sammenlagt<br />
flere resurser end at holde specialundervisningseleverne<br />
samlet.<br />
Men løsningen i <strong>Gladsaxe</strong> er mere inklusion og<br />
færre resurser. Dette er pædagogisk helt uholdbart.<br />
Foreningen har afholdt 2 medlemsmøder, dels for<br />
skolernes rummelighedsvejledere, dels for børnehaveklasselederne,<br />
ligesom forholdet er vendt på<br />
TR-møder og været hovedtema på kredsens åbne<br />
kursus den 23.-24. januar.<br />
Ledelse i indskolingen<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> har indenfor de sidste år<br />
har modtaget henvendelser fra lærere fra forskellige<br />
indskolingsafdelinger i skolevæsenet, som<br />
oplever, at nogle SFO-ledere søger at agere ledere<br />
ift. lærerteamene og deres undervisning. Der har<br />
også været eksempler på, at SFO lederen er blevet<br />
bedt om at stå for teamsamtalerne alene, fordi<br />
skolelederen har haft forfald.<br />
I et papir fra skoleledelsen på Vadgård Skole<br />
”Ledelse tæt på”, blev SFO-lederen foreslået<br />
til at lede indskolingen på en række områder,<br />
bl.a. læringsmiljøet, skolepolitikken i <strong>Gladsaxe</strong>,<br />
udvikling af den pædagogiske virksomhed i<br />
indskolingen, afdelingsmøder, altså opgaver der<br />
har tydelig karakter af ledelse af lærerne og deres<br />
undervisning.
Foreningen mener ikke, at SFO-ledere skal<br />
varetage personaleledelse af lærerne i indskolingen.<br />
Lærerne skal have mulighed for at få den<br />
fag-professionelle rådgivning og sparring med<br />
en læreruddannet leder. Denne kompetence har<br />
pædagoguddannede ledere ikke.<br />
Foreningen indbragte sagen for DLF, og der blev<br />
den 22. juni afholdt møde i forvaltningen med<br />
Store tastedag, opgavetælling til ny arbejdstid.<br />
deltagelse af skolechef, lederrepræsentanter, DLF<br />
og GLF.<br />
Efter mødet blev parterne enige om en formulering,<br />
der begrænser SFO-ledernes opgave ift.<br />
undervisningen, således at SFO-lederen alene kan<br />
koordinere og lede samarbejdet i indskolingen<br />
omkring elevernes alsidige personlige og sociale<br />
udvikling med ansvar overfor skolens leder.<br />
19
20<br />
Organisatoriske forhold<br />
Forflyttelser ifm.<br />
skoleårets planlægning<br />
I forbindelse med ny budgetmodel og ikke<br />
mindst reduktionerne i budget 2010 i forholdt til<br />
forbruget i skoleåret 2008/09 var det ikke til at<br />
undgå, at der skulle ske personalereduktioner.<br />
Heldigvis blev der ikke tale om afskedigelser,<br />
som det havde forlydt på et tidspunkt, men om<br />
forflyttelser.<br />
<strong>Generalforsamling</strong>en havde vedtaget en udtalelse<br />
til forvaltningen og skolelederne, hvor det bl.a.<br />
hed:<br />
”Det er af stor betydning for lærerne og for<br />
det psykiske arbejdsmiljø, at denne omplacering<br />
foregår på en personalepolitisk rimelig<br />
måde. Der påhviler forvaltningen og skolelederne<br />
et stort etisk ansvar. Når de forflyttede<br />
lærere skal påtage sig nye og anderledes<br />
undervisningsopgaver, skal de tilbydes kurser,<br />
supervision m.m., så de får gode vilkår for at<br />
virke på deres nye arbejdsplads.<br />
<strong>Generalforsamling</strong>en opfordrer forvaltningen<br />
og skolelederne til at medinddrage <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong>, således at lærerne er repræsenteret<br />
tæt i hele forløbet.”<br />
Forflyttelser giver altid anledning til bekymring<br />
og uro. Den enkelte lærer og børnehaveklasseleder,<br />
der bliver udpeget, oplever udpegningen til<br />
forflyttelse som en fyring fra sin arbejdsplads.<br />
Foreningen fik etableret et samarbejde med<br />
forvaltningen, og forvaltningen gjorde efter vores<br />
opfattelse sig store anstrengelser for, at processen<br />
omkring forflyttelserne foregik på en personalepolitisk<br />
god måde. Helt samme ros kan ikke<br />
gives til alle skoleledere. Fx oplevede en lærer at<br />
komme på en skole, hvor der ikke var overensstemmelse<br />
mellem, hvad skolen havde oplyst<br />
af behovene, og til hvad læreren fik at vide på<br />
skolelederens kontor. Det er bare ikke godt nok!<br />
Situationen for børnehaveklasselederne er hvert<br />
år usikker, fordi antallet af børnehaveklasser på<br />
den enkelte skole kan variere. En forflyttet børnehaveklasseleder<br />
kan året efter medvirke til, at<br />
en af hendes kolleger skal forflyttes, hvis antallet<br />
af børnehaveklasser vender tilbage til det niveau,<br />
det var tidligere.<br />
I år endte forflyttelserne med, at 3 lærere og 1<br />
børnehaveklasseleder blev forflyttet. 2 lærere blev<br />
afskediget, i realiteten efter eget ønske, idet de<br />
ikke ville forflyttes, men var indstillet på at søge<br />
arbejde uden for kommunen.<br />
SVIKA<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Kommune afskedigede i 2008 de to<br />
ældste lærere fra SVIKA, specialundervisningscenteret<br />
for voksne. Kredsen og efterfølgende<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong> gjorde indsigelse mod<br />
sagligheden i at udvælge de to ældste kolleger,<br />
men kommunen holdt stædigt fast i beslutningen.<br />
DLF anlagde sag mod kommunen. Kommunen<br />
mente, at den havde ”en god sag”. Det havde den<br />
ikke. Kommunens advokat tilbød efterfølgende<br />
et forlig. Lærerne er tilkendt 6 måneders løn hver<br />
for uberettiget fyring. Godtgørelsen udgjorde<br />
henholdsvis 202.601 kr. og 195.939 kr., og<br />
kommunen skal derudover betale procesrenter,<br />
sagsomkostninger på 11.820 kr. og udgifter til<br />
egen advokat.<br />
Flere personalereduktioner<br />
på SVIKA l 2009<br />
Da den fortsatte uheldige spiral med dårlig<br />
økonomi fortsatte på Svika, er flere stillinger<br />
blevet nedlagt. Foreningen har været indkaldt til<br />
møder, idet 4 lærere stod til at skulle forflyttes.<br />
Kommunen tilbød i stedet de 2 ældste lærere<br />
fratrædelsesordninger, som foreningen efterfølgende<br />
har forhandlet på plads. De 2 øvrige lærere<br />
har fået arbejde på 2 skoler i kommunen. Den<br />
ene er tiltrådt ved årsskiftet, den anden tiltræder i<br />
marts måned.
Dystre fremtidsudsigter<br />
Sammenfattende må det siges, at fremtidsudsigterne<br />
for specialundervisningen for voksne er<br />
særdeles dystre. Det er en skandale, at voksne<br />
med udviklingsforstyrrelser eller handicap<br />
ikke længere får tilbudt undervisning. Der<br />
burde rejses en skamstøtte over kommunerne<br />
i Hovedstadsregionen for deres forvaltning af<br />
voksenspecialundervisningen.<br />
Arbejdsmiljø<br />
Det psykiske arbejdsmiljø<br />
Kredsen har i det forløbne år fået henvendelser<br />
fra 12 medlemmer med ”ondt” i det psykiske<br />
arbejdsmiljø. Typiske problemstillinger har været<br />
problemer med ledelse, kolleger, elever eller<br />
forældre. De fleste sager er klaret med en række<br />
samtaler og møder, evt. henvisning til Danmarks<br />
<strong>Lærerforening</strong>s Rådgivningstjeneste eller psykolog<br />
via den praktiserende læge eller via skolen.<br />
Enkelte af sagerne har været så alvorlige, at de<br />
er endt med afsked eller tidlig pensionering af<br />
medlemmet.<br />
Vold eller trusler om vold<br />
som indsatsområde<br />
Op mod halvdelen af de anmeldte arbejdsskader i<br />
kredsen handler om vold eller trusler om vold.<br />
Problemet er særlig stort på specialskoler og i<br />
specialgrupper.<br />
Kredsen har derfor nedsat en arbejdsgruppe, der<br />
har drøftet forholdene og udarbejdet et skema til<br />
indberetning af mindre sager, som enkeltvis ikke<br />
berettiger til en anmeldelse til Arbejdstilsynet,<br />
men som kan være vigtig for vurderingen af belastningen<br />
af den enkelte lærer. Skemaet kan også<br />
anvendes i forbindelse med skolens pædagogiske<br />
arbejde, f.eks. i forbindelse med revisitationer o.l.<br />
Arbejdsgruppen har bestået af Lene Nordland,<br />
Gitte Gemynthe og Hanne Marie Verdoner.<br />
Skemaet vil blive fremlagt på et møde for sikkerhedsrepræsentanter<br />
og ledere den 8. marts 2010.<br />
Arbejdskader<br />
Alle arbejdsskader skal nu registreres og behandles<br />
i kredsen før eventuel overdragelse af sagerne<br />
til Danmarks <strong>Lærerforening</strong>. I 2009 er kredsen<br />
vidende om ca. 20 arbejdsskader.<br />
Sikkerhedsrepræsentanterne er endnu ikke helt<br />
fortrolige med den nye procedure. De skal sikre,<br />
at kredsen modtager en kopi af anmeldelsen, også<br />
selv om <strong>Gladsaxe</strong> Kommune anmelder arbejdsskaderne<br />
digitalt.<br />
Et eksempel på vigtigheden af at involvere kreds<br />
og DLF er, at en lærer i en sag har fået tilkendt<br />
en erstatning på 105.000 kr. for vedvarende<br />
smerter i ryg og lænd som følge af en arbejdsskade<br />
(fald). Afgørelsen er for øvrigt anket efter<br />
aftale med DLFs sagsbehandlere på området.<br />
Erhvervssygdomme<br />
(Arbejdsbetingede lidelser)<br />
I 2009 har kredsen anmeldt 2 sager vedr. erhvervssygdomme<br />
til Arbejdsskadestyrelsen. I den<br />
ene sag er en anmeldelse vedrørende langvarig<br />
mobning blevet godkendt, og læreren har fået<br />
tilkendt en erstatning på 96.000 kr. Dertil kommer,<br />
at læreren skal have udmålt tabt arbejdsfortjeneste,<br />
da han har måttet gå på sygepension.<br />
Også denne afgørelse er anket efter samråd med<br />
DLF.<br />
Arbejdsmiljø på kredsens hjemmeside<br />
Arbejdsmiljøet har nu fået sin egen fane på<br />
kredsens hjemmeside.<br />
Foreløbig ligger der en vejledning vedrørende<br />
anmeldelse af arbejdsskader og en vejledning<br />
vedrørende erhvervssygdomme (arbejdsbetingede<br />
lidelser), men det er tanken at siden løbende skal<br />
udbygges.<br />
Kommunalt ligger der desuden opslag vedr.<br />
arbejdsmiljø på Fællesnettet, ligesom ledere og<br />
lærere kan finde oplysninger på FOKUS.<br />
Kolonierne<br />
Foreningens feriekolonier lever i bedste velgående,<br />
takket være Koloniudvalget, kolonirepræsentanterne,<br />
vores sekretær Rita Hagmann og ikke<br />
mindst koloniernes forretningsfører Emil Kestler.<br />
Emil har i december måned meddelt, at han<br />
trækker sig som forretningsfører med udgangen<br />
af sommerferien 2010, fordi han har besluttet at<br />
gå på pension.<br />
Emil har ført kolonierne igennem svære tider,<br />
efter at kommunen i begyndelsen af 90’erne decimerede<br />
tilskuddet til kolonidriften. Det betød<br />
bl.a., at en koloni i flere år var ”lagt i mølpose” og<br />
en anden blev lejet ud til en anden kommune.<br />
21
22<br />
De tider er heldigvis forbi. Vi har fået gennemrenoveret<br />
Isøre, og der er bygget en ny elevfløj<br />
på Halleklippen. Det er lykkedes for Emil at få<br />
optimeret udlejningen, så kolonierne også den vej<br />
rundt har fået økonomien til at hænge nogenlunde<br />
sammen. Flere penge kan der altid bruges<br />
på feriekolonier med mange kvadratmetre og<br />
med mange år på bagen.<br />
Herfra skal lyde en stor tak til Emil for hans store<br />
engagement i koloniarbejdet.<br />
Kurser og konferencer<br />
TR-kursus den 2-3.april<br />
• Ny arbejdstidsaftale<br />
• ”Farvel Egofest!” Oplæg og debat v. Emilia<br />
van Hauen, sociolog og journalist.<br />
Åbent kursus 23.-24. januar<br />
• Specialundervisning contra rummelighed i<br />
folkeskolen, ved Niels Egelund<br />
• Kvalitet i specialundervisningen ved Evy<br />
Stokholm, DLF<br />
• ”De barnagtige – vi vil ha flere valg og færre<br />
forpligtigelser”, ved Johannes Andersen<br />
• Storyteller Carsten Islington<br />
• Aktuel orientering fra kredsen. I år oplevede<br />
foreningen rekordstort deltagerantal, idet 160<br />
medlemmer deltog.<br />
Pensionistarrangementer<br />
• ”Bogart” – oplæg ved Ole Michelsen<br />
• Davids samling<br />
• Julefrokost på Hotel Frederiksdal<br />
Foreningens pensionistarbejde anføres på<br />
den sociale front af Jørgen Brøsen og Robert<br />
Ellebæk. Tak igen for veltilrettelagte arrangementer!<br />
Bestyrelsen<br />
Henrik Poulsen – Værebro Skole<br />
Thomas Agerskov Søborg Skole<br />
Poul Hansen –10. klasse-centret<br />
Lisbet S. Helweg – Bagsværd Skole<br />
Jeanette Christiansen – <strong>Gladsaxe</strong> Skole<br />
John Rasmussen – Lundevang Skole<br />
Ole K. Larsen – Marielyst Skole<br />
Tillidsrepræsentanter<br />
Anders Cleveland – Bagsværd Skole<br />
Signe Haagensen – Bakkeskolen<br />
Run Ibsen – Bagsværd Kostskole og Gymnasium<br />
Kristian Nielsen – Buddinge Skole<br />
Torben Bøje – Bøgestrøm Skole<br />
Mette F. Jørgensen – Egegård Skole<br />
Vibeke Fensløv – Enghavegård Skole<br />
Willi Bjerregaard – <strong>Gladsaxe</strong> Skole<br />
Nikolaj Dahlkild – Høje <strong>Gladsaxe</strong> Skole<br />
John Rasmussen – Lundevang Skole<br />
Ole K. Larsen – Marielyst Skole<br />
Kristoffer A. Færkel – Mørkhøj Skole<br />
Carl Johan Packness – Stengård Skole<br />
Pernille H. Olsen – Søborg Skole<br />
Lise L. Schmidt – Søndergård Skole<br />
Maja Bøllingtoft Jensen – SVIKA<br />
Jørn Utzon – 10. klasse-centret<br />
Bente Larsen Lorentzen – Vadgård Skole<br />
Susanne Melander – Værebro Skole<br />
Mette Albrechtsen – BKF Tale/høre<br />
Lone V. Christensen – PPR psykologerne
Trine Græse og Per Udesen til møde i GLF vedrørende rummelighedsprojektet i <strong>Gladsaxe</strong>.<br />
23
24<br />
Opstilling af kandidater<br />
Henrik Poulsen<br />
Jeg genopstiller til posten som formand.<br />
Jeg har været med i foreningsarbejdet igennem<br />
mange år og har stadig mod på at være med, hvor<br />
skolen og lærernes sag tales.<br />
For mig er det af afgørende betydning, at respekten<br />
omkring lærerarbejdet genetableres.<br />
Det gælder løn, arbejdsforhold og arbejdsmiljø.<br />
Jeg oplever, at lærernes indsats værdsættes mere,<br />
men der dukker stadig letkøbte politiske signaler<br />
op om, hvordan skolen skal gribe sine opgaver an.<br />
Rammerne for undervisningen er desværre blevet<br />
sværere og sværere. Der er færre timer på elevernes<br />
skemaer, og timer til særlig støtte og specialundervisning<br />
fordufter, når skolernes økonomi ikke<br />
hænger sammen.<br />
Kravet om øget rummelighed er kørt helt ud på<br />
overdrevet, når elever med meget store vidtgående<br />
problemer skal inkluderes i folkeskolens klasser<br />
med ganske få støttetimer. Denne udvikling<br />
skyldes alene hensynet til kommunens økonomi og<br />
ikke barnets tarv. Hvis ikke de mest udsatte elever<br />
får den fornødne støtte i folkeskolen, forspildes<br />
deres udviklingsmuligheder.<br />
Vi skal i bestyrelsen aktivt gå imod effektiviseringer<br />
og besparelser, der ødelægger mulighederne for<br />
at lave god skole.<br />
Nikolaj Dahlkild<br />
Lærerne er skolens vigtigste ressource. Det er væsentligt<br />
for udviklingen af skolerne, at arbejdsforholdene<br />
medvirker til at øge lærernes engagement<br />
i opgavevaretagelsen. I år bliver dette engagement<br />
bl.a. trykket af besparelser, rummelighedsprojekt<br />
og ny budgetmodel, især klasselærere og børnehaveklasseledere<br />
mærker det øgede arbejdspres.<br />
Hvis vi skal kunne løfte de nye udfordringer og<br />
samtidig sikre et godt arbejdsmiljø, må den rette<br />
tid afsættes, og flere midler til efter- og videreuddannelse<br />
findes. Som det ser ud i øjeblikket, er der<br />
på flere skoler ingen grund til at lægge kursuskataloger<br />
frem på hylderne, da der i forvejen er disponeret<br />
over tiden.<br />
Investeringer i arbejdsmiljø og trivselsfremmende<br />
foranstaltninger vil samtidig bidrage til effektivitet<br />
og til kvalitet. Håndtering af bl.a. stress som følge<br />
af arbejdspres, kan således understøttes med bedre<br />
arbejdsmiljø!<br />
I disse tider oplever vi et stigende individualiseret<br />
ansvar. Vi skal være sunde og raske, kende til den<br />
nyeste viden og føre CO2 regnskab. Denne tendens<br />
truer værdier som medansvar, trivsel og godt kollegaskab.<br />
Vi må huske os selv på, at hver for sig kan<br />
vi meget, sammen kan vi mere!
Ole Kobberup Larsen<br />
Tillidsrepræsentant på Marielyst skole på niende<br />
år. Jeg har siddet i bestyrelsen siden 1.08. 2009.<br />
Skolevæsenet i <strong>Gladsaxe</strong> savner ambitioner. Det er<br />
utilfredsstillende, at kommunens skoler pga. dårlig<br />
økonomi, er tvunget til kun at tildele eleverne minimumstimetallet,<br />
når læseplaner mv. er beskrevet<br />
med udgangspunkt i det vejledende timetal. Det<br />
er ligeledes utilfredsstillende, at elever med særlige<br />
behov, kun sjældent får det rette tilbud – kommunens<br />
ambitiøse rummelighedsprojekt lider under<br />
de store besparelser, specialundervisningen de<br />
seneste år har været udsat for.<br />
Den nye arbejdstidsaftale har sikret sammenhæng<br />
mellem undervisning og opgaver i tilknytning til<br />
undervisningen (forberedelse, kollegialt samarbejde,<br />
samarbejdet mellem skole og hjem m.v.). Til<br />
gengæld har aftalen skabt nye uretfærdigheder for<br />
lærere med andre opgaver end ren undervisning.<br />
For <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> vil der de kommende<br />
år, være følgende opgaver:<br />
• At skabe overensstemmelse mellem de politiske<br />
krav til folkeskolen i <strong>Gladsaxe</strong> og de budgetmæssige<br />
prioriteringer.<br />
• At der etableres flere tilbud til elever, der ikke<br />
har glæde af det almindelige kommunale folkeskoletilbud.<br />
• At der følger ressourcer og uddannelse med til<br />
den inkluderende skole.<br />
• At arbejdstidsaftalen evalueres og der indgås en<br />
ny landsdækkende aftale.<br />
John Rasmussen<br />
Jeg har været tillidsmand i syv år og siddet lærerforeningens<br />
bestyrelse i næsten fire år - heraf<br />
den seneste tid som formand for pædagogisk<br />
udvalg.<br />
Jeg er vokset op med forståelsen for vigtigheden af<br />
en stærk fagbevægelse. Solidaritet, sammenhold,<br />
samarbejde m.v. er ord med indhold for mig.<br />
Jeg er specialundervisningslærer. Her i <strong>Gladsaxe</strong><br />
har jeg været ansat i mere end tredive år – alle<br />
årene på Lundevang skole. Jeg kender om nogen<br />
de børnetyper, der nu skal rummes i normalundervisningens<br />
klasseværelser. For mig at se er<br />
det at skulle stå for undervisningen i en såkaldt<br />
”normalklasse” og samtidig skulle inkludere en til<br />
flere ”specielle” børn, en opgave af dimensioner.<br />
Miraklernes tid er ikke overstået, hvis sådanne<br />
projekter lykkes til alles tilfredshed!<br />
Jeg vil følge” Projekt Rummelighed” nøje i mit<br />
bestyrelsesarbejde!<br />
Lærernes psykiske arbejdsmiljø er min anden<br />
hovedprioritet. Mængden af undervisningsopgaver<br />
og bureaukratiske opgaver, der trækkes ned over<br />
hovedet på den enkelte lærer, er til tider ganske<br />
overvældende. Det kan være et yderst belastende<br />
job, den lærergerning!<br />
Derudover har jeg et svagt punkt for foreningens<br />
feriekoloniarbejde. Det er stadig en social opgave<br />
at sikre fornuftige ferieoplevelser for mange af<br />
børnene i <strong>Gladsaxe</strong>.<br />
25
26<br />
Jeanette H. Christiansen<br />
Jeg er lærer på <strong>Gladsaxe</strong> Skole på tolvte år. Jeg har<br />
før dette været indvandrerlærer i Kbh.<br />
Jeg genopstiller til kredsstyrelsen. Jeg har siddet i<br />
styrelsen i tre perioder og har haft fingrene i det pædagogiske<br />
arbejde og i kolonierne. Der udover har<br />
jeg været sidelinjen hos Poul i arbejdsmiljøarbejdet.<br />
I 2009 blev jeg redaktør på Tyverne, kredsbladet,<br />
og har styrket det pædagogiske og fagpolitiske indhold<br />
i bladet ved at forsøge at afspejle udviklingen i<br />
<strong>Gladsaxe</strong> skolevæsen.<br />
Pædagogik og fagpolitik har min store interesse. Jeg<br />
tror stadigvæk på, at fagligt engagement er en vigtig<br />
kilde til forandring, indflydelse og demokratisk<br />
udvikling. Solidaritet er stadig, i min horisont, et<br />
gangbart og sundt begreb. Vi har et fælles ansvar<br />
overfor de svage.<br />
Jeg vil gerne være med til at gøre <strong>Gladsaxe</strong> skolevæsen<br />
til et attraktivt skolevæsen.<br />
Der er mange gode grunde til at ville være lærer<br />
i <strong>Gladsaxe</strong>. Det er stadig et skolevæsen, som er<br />
ambitiøst og udviklings – målrettet. Men kan vi<br />
ikke gøre det meget bedre?<br />
Jeg er ikke tryg ved den dagsorden, som pt. tegner<br />
dagligdagen i skolen. Jeg ser elever, som ikke får det<br />
rette tilbud i undervisningen. Rigtig mange lærere<br />
har nu et klart billede af hvad ”Rummeligheds –<br />
projektet” får af betydning for undervisningsmiljøet.<br />
Tendensen er stærkt bekymrende, og jeg mener,<br />
det kan betegnes som svigt. Rummelighedsprojektet<br />
er paradoksalt blevet løftestang i en større økonomisk<br />
besparelse i kommunen. Det er grotesk!<br />
Gør rummelighed til inklusion og betal det, det<br />
koster!<br />
Thomas Agerskov genopstiller<br />
Jeg ønsker mig et godt skolevæsen, men prisen må<br />
ikke være stressede lærere og børnehaveklasseledere.<br />
Jeg ser positivt på inklusion, men det skal være i en<br />
ramme, hvor alle elever modtager et godt skoletilbud.<br />
Jeg mener, at vi har en god fagforening, men vi<br />
skal have ambitioner om fornyelse.<br />
For mig er det et ultimativt krav, at vores medlemmer<br />
skal have en god løn og ordentlige arbejdsvilkår.<br />
Det skal vi søge at opnå dels ved forhandlinger,<br />
men også ved at holde snor i udmøntningen af<br />
de aftaler, som vi rent faktisk har.<br />
Jeg har været lærer på Søborg Skole i næsten 14 år.<br />
Ved udgangen af det seneste skoleår stoppede jeg<br />
efter 8 spændende og udfordrende år som tillidsrepræsentant<br />
for at påtage mig flere opgaver i<br />
kredsarbejdet.<br />
Min bestyrelseserfaring løber op i 6 lærerige år,<br />
heraf de seneste 2 år som næstformand.<br />
Jeg håber at få lejlighed til at fortsætte mit arbejde<br />
i kredsen. Vi står foran mange store udfordringer<br />
både lokalt og nationalt, og jeg har mange ideer til,<br />
hvordan vi kan møde dem.
28<br />
Når jeg ser et rødt flag smælde<br />
på en blank og vårfrisk dag,<br />
kan jeg høre det sælsomt fortælle<br />
om min verden, mit folk og min sag.<br />
Og jeg rejser mig trodsigt i vrimlen,<br />
mens det kogler af kraft i mit mod,<br />
thi det flag, der nu smældende når himlen,<br />
er jo rødt som mit brusende blod.<br />
Jeg har set min fader ranke<br />
ryggen op i flagets brus.<br />
Jeg har lyttet og hørt hjertet banke<br />
i dets stolte, befriende sus.<br />
Jeg har elsket dets farve fra lille,<br />
da min mor tog mig op på sit skød<br />
og fortalte mig manende og stille<br />
om en fane så knitrende rød.<br />
Jeg har anet slægters striden<br />
imod fremtids fjerne mål.<br />
Jeg har set trælletoget i tiden<br />
blive mænd bag ved kampfanens bål.<br />
Jeg har set den i blafrende storme,<br />
jeg har elsket dens flammer i strid,<br />
og bag den så jeg arbejdshænder forme<br />
verden om til en lysere tid.<br />
Det er slidets slægters fane<br />
over fronten vid og bred.<br />
Den skal ungdommen ildne og mane,<br />
den skal knuse hvert grænsernes led.<br />
Den var forrest i fredelig færden,<br />
den var forrest i stormklokkens klemt,<br />
den er fanen, der favner hele verden –<br />
i dens folder er fremtiden gemt.