PÆDAGOGIKKEN - Bupl
PÆDAGOGIKKEN - Bupl
PÆDAGOGIKKEN - Bupl
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong><br />
b u p l h o v e d s t a d e n # 2<br />
SOMMER 2012<br />
»Invester i pædagogers<br />
arbejdsmiljø, og få en gevinst på<br />
800 millioner kr«, siger forsker
• Vi vejleder dig, når du søger JOB<br />
• Vi hjælper dig med at tjekke din LØN OG PENSIONSBIDRAG<br />
• Vi vejleder dig om ARBEJDSTIDSAFTALER OG ARBEJDSTIDSTILLÆG<br />
• Vi vejleder dig om dine RETTIGHEDER og FORPLIGTELSER<br />
• Vi vejleder dig, hvis du BLIVER KALDT TIL TJENSTLIG SAMTALE<br />
• Vi rådgiver dig, hvis dine ANSÆTTELSESVILKÅR bliver ændret<br />
• Vi bistår og rådgiver dig, hvis du BLIVER AFSKEDIGET<br />
• Vi vejleder dig om dit ARBEJDSMILJØ<br />
• Vi bistår og rådgiver dig, hvis du får en ARBEJDSSKADE<br />
• Vi vejleder dig om dine rettigheder i forbindelse med FERIE OG FERIEPENGE<br />
• Vi bistår og vejleder dig, når du bliver SENIOR<br />
• Vi vejleder dig i forbindelse med din GRAVIDITET, BARSEL, ADOPTION eller FORÆLDREORLOV<br />
• Vi vejleder dig, hvis dine børn eller andre i FAMILIEN ER SYGE<br />
• Vi vejleder dig om dine rettigheder, HVIS DU ER SYG<br />
• Vi vejleder dig om DIN PENSION
Foto: Torben Kastrup<br />
LEDER<br />
en mere nuanceret<br />
vuggestuedebat, tak!<br />
Sanseløse pingviner, apatiske børnezombier og vuggestuepest. Det<br />
er ord vuggestuepædagogerne har måtte lægge ører til den sidste<br />
måned. »Frode« fra Ole Henrik Hansens PH.D. projekt er i medierne<br />
blevet til ‘fem høns,’ og studier fra ni storkøbenhavnske vuggestuer er<br />
blevet brugt til at fremsætte påstande om, at »flere institutioner er så<br />
elendige, at de burde lukke.«<br />
Det er ærgerligt når en undersøgelse på et så spinkelt grundlag<br />
fremkommer med så bombastiske udmeldinger. Når resultaterne, gyldigheden<br />
og validiteten senere miskrediteres, så er det ikke længere<br />
bare ærgerligt, men en smagsløs ansvarsplacering af skyld til pædagogerne<br />
i en unuanceret vuggestuedebat.<br />
En saglig og faglig debat stiller vi pædagoger ellers meget gerne<br />
op til. Vi vil meget gerne i dialog om vores profession og pædagogiske<br />
praksis. Den faglige dialog fordrer dog et nuanceret blik på den kompetente<br />
vuggestuepraksis, der foregår hver dag i hovedstadens vuggestuer.<br />
En debat hvor pædagogernes visioner for det pædagogiske<br />
arbejde får taletid og bliver hørt. En debat der har øje for, at udviklende<br />
pædagogisk arbejde altid sker under særlige betingelser – betingelser<br />
som gode normeringer, tid til planlægning, efteruddannelse og<br />
indflydelse på eget arbejdsliv.<br />
Så når medierne er færdige med sensationsoverskrifterne, de forhastede<br />
konklusioner og de populistiske udsagn, vil jeg opfordre dem til<br />
at komme ud på institutionerne i hovedstadskommunerne. Gør de det,<br />
vil de opdage, hvordan pædagogerne hver dag bidrager til, at alle børn<br />
får gode muligheder for at udvikle og styrke de personlige og sociale<br />
kompetencer, de skal bruge resten af livet.<br />
Når den hårde retorik skiftes ud med nuancer, vil de passende<br />
kunne skrive historier om, at pædagogerne er eksperter i relationer,<br />
og at vi arbejder for at alle børn får en god start på livet med dannelse,<br />
læring, tryghed, omsorg og udvikling. At vi understøtter fællesskabet,<br />
demokratiet og ansvarsfølelsen over for den enkelte og hinanden. Et<br />
arbejde der hele tiden kan udvikles, men det gøres også under særlige<br />
betingelser.<br />
Jeg frem til en indholdsrig dialog<br />
om faglighed og pædagogik, hvor alle<br />
pædagogerne kommer på banen og<br />
hvor vi bruger alle anledninger til at<br />
snakke med vores forældre, politikere<br />
og institutionsbestyrelser om de vilkår,<br />
vi tilbyder vores børn og unge.<br />
Med venlig hilsen<br />
Henriette Brockdorff<br />
Formand for BUPL Hovedstaden<br />
3 Leder<br />
4 Kort nyt<br />
6 TEMA: Arbejdsmiljø<br />
18 Tid og vilje – til udvikling<br />
af pædagogikken<br />
20 Kærlighed fra hjertet<br />
23 Pædagoger indsender<br />
høringssvar om skolen<br />
24 Frederiksbergpædagoger<br />
protesterer<br />
26 Flere pædagoger<br />
med i fælleskabet<br />
28 LEDERHJØRNET:<br />
Livet er ikke for de knækkede<br />
30 Når institutionen får en frivillig<br />
Udgiver<br />
BUPL Hovedstaden<br />
Rosenvængets Allé 16, 3. sal<br />
2100 København Ø<br />
@: hovedstaden@bupl.dk<br />
www.bupl-hovedstaden.dk<br />
Tlf: 35 46 57 50<br />
Redaktion<br />
Henriette Brockdorff (ansvarshavende)<br />
Christian Sophus Ehlers (redaktør)<br />
Erik Steppat / Flussi<br />
Sigrid Borup Bojesen<br />
Foto<br />
Christian Sophus Ehlers<br />
(med mindre andet er angivet)<br />
Forside<br />
Rasmus Meisler, Spild af Tid<br />
Deadline for næste udgave<br />
Onsdag den 15. august 2012<br />
Artiklerne i Pædagogikken er ikke nødvendigvis<br />
udtryk for BUPL Hovedstadens holdning<br />
eller politik.<br />
Oplag: 6.050<br />
Layout og tryk: Eks-Skolens Trykkeri ApS<br />
3
KORT NYT<br />
pædagoger i pressen<br />
Sociale normeringer i København<br />
Vuggestuer og børnehaver i socialt udsatte områder skal<br />
have pædagoger og flere ressourcer til rådighed end de<br />
mere velstillede institutioner i byen, foreslog Børne- og<br />
Ungdomsorgmester Anne Vang i starten af maj.<br />
På TV2 Lorry forsøgte formand for BUPL Hovedstaden<br />
Henriette Brockdorff at nuancere debatten ved at foreslå<br />
en kombination af grundnormeringer og sociale normeringer<br />
til udsatte institutioner. Til TV2 Lorry sagde hun<br />
bl.a. »Vi er nødt til at have noget som er mere nuanceret<br />
end nogle fordelingsmodeller der lige pludselig tager udgangspunkt<br />
i rig og fattig.«<br />
Formand for BUPL Hovedstaden Henriette Brockdorff kommenterede<br />
Børne- og Ungeborgmester i København Anne<br />
Vangs udspil på TV2 Lorry.<br />
Rør ikke pædagogernes frokostpause<br />
I forbindelse med trepartsforhandlingerne, understregede<br />
formand for BUPL Hovedstaden, Henriette Brockdorff,<br />
at det er uaktuelt hvis regeringen planlægger at<br />
møde op med krav om at øge arbejdsudbuddet i en tid<br />
med arbejdsløshed blandt pædagoger. Til Politiken sagde<br />
hun bl.a.: »I en tid, hvor vi ikke har fuld beskæftigelse,<br />
virker det fuldstændig obskurt, at man går ind og siger, at<br />
folk skal arbejde mere«.<br />
er du souschef- eller<br />
afdelingsleder?<br />
Så kom til træf om souschefens og afdelingslederens<br />
særlige rolle og muligheder i arbejdet med inklusion og<br />
børn i udsatte positioner. Vi har sammensat et spændende<br />
program med en kombination af korte oplæg med<br />
vidensformidling, fokuseret gruppedrøftelse og erfaringsudveksling.<br />
Tilmelding og mere information på bupl-hovedstaden.dk<br />
4 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
København dropper forhadte lukkeuger<br />
Sidst i marts blev de tvungne lukkeuger afskaffet i København.<br />
Det gav massiv taletid i pressen til BUPL Hovedstaden,<br />
der har kæmpet hårdt for pædagogernes ret til selv<br />
at kunne være med til at planlægge deres sommerferie.<br />
Til avisen Berlingske sagde formand for BUPL Hovedstaden<br />
Henriette Brockdorff dengang: »Vi synes, at det er<br />
en af de mest fornuftige beslutninger, som politikerne på<br />
rådhuset har taget i lang tid. Vi har stor respekt for politikere,<br />
som kan se, når de har truffet en forkert beslutning,<br />
og som mestrer at lave den om. Denne beslutning vil have<br />
en stor betydning for mange pædagoger og forældre.«<br />
Ipad-feber<br />
En rundspørge fortaget af Søndagsavisen blandt 20 daginstitutioner<br />
i hovedstadsområdet viste, at 3 børnehaver<br />
allerede havde anskaffet sig en tablet-computer til børnene,<br />
samt at 13 institutioner gerne ville have dem.<br />
deltag i dhl-stafetten<br />
sammen med dine kollegaer<br />
Igen i år er det muligt at løbe DHL-staffet sammen med<br />
andre pædagoger. Vi har reserveret 200 løbspladser og<br />
stiller et telt op torsdag den 30. august 2012.<br />
Læs mere om arrangementet, og hvordan du tilmelder<br />
dig og dine kollegaer på bupl-hovedstaden.dk<br />
Foto: Colourbox
succesfuld kampagne mod<br />
sommerlukket<br />
Politikerne på Københavns rådhus har som bekendt afskaffet<br />
tvungen sommerferielukket på børneinstitutionerne<br />
i København. Den forhadte ordning blev indført sidste<br />
år, og var ellers vedtaget igen ved forhandlingerne om<br />
budgettet for 2012.<br />
Formand for BUPL Hovedstaden Henriette Brockdorff<br />
lægger ikke skjul på, at fagforeningen har kæmpet hårdt<br />
for at få ændret beslutningen om sommerlukkede institutioner.<br />
Sejr for pædagoger i København<br />
»Afskaffelsen af lukkeugerne er en vigtig sejr, fordi lukkeugerne<br />
var en forringelse af de Københavnske pædagogers<br />
arbejdsvilkår. Sommerferielukningen gik ud over<br />
balancen mellem arbejds- og privatlivet, og betød reelt, at<br />
mange pædagoger ikke kunne holde ferie sammen med<br />
deres egen familie,« siger Henriette Brockdorff.<br />
»Sejren tilfalder først og fremmest pædagogerne i København.<br />
Vores kampagne for pædagogernes mulighed<br />
for selv at kunne være med til at planlægge deres sommerferie<br />
har varet mere end et år,« siger Henriette Brockdorff.<br />
»Det her er beviset på, at vedholdende kampagner betaler<br />
sig. Det betaler sig at stå sammen i arbejdet for bedre<br />
arbejdsvilkår.«<br />
En evaluering blandt de københavnske pædagoger foretaget<br />
af BUPL Hovedstaden viste, at beslutningen om at<br />
tvangslukke børneinstitutionerne i uge 29 og 30 var en stor<br />
belastning for børn, forældre og pædagoger, samt at lukkeugerne<br />
havde ført til højere udgifter til vikarer end normalt.<br />
sommerferien står for døren,<br />
men kender du feriereglerne?<br />
Som pædagog har du ret til at holde seks ugers ferie<br />
med løn eller feriegodtgørelse.<br />
Optjening af ferie med løn sker løbende. Når man har<br />
været ansat et helt kalenderår, har man optjent ret til<br />
ferie med løn i seks uger i det ferieår, der begynder 1.<br />
maj året efter.<br />
Der er ret til at holde mindst tre ugers sommerferie i<br />
perioden fra 1. maj til 30. september.<br />
Du skal fortælle, hvornår du ønsker at holde ferie, men<br />
det er arbejdsgiveren, der i sidste ende fastlægger,<br />
hvornår fem af de seks ugers ferie holdes. Den 6. ferieuge<br />
er der nogle særlige regler for.<br />
Den særlige feriegodtgørelse er på 1,95% af din ferieberettigede<br />
løn det foregående kalenderår. Særlig<br />
feriegodtgørelse udbetales samtidig med lønnen i april<br />
måned.<br />
Du kan vælge at få udbetalt feriegodtgørelse i stedet<br />
for at holde ferie med løn. Før et optjeningsår begynder,<br />
kan du kræve at få feriegodtgørelse med 12,45%<br />
af lønnen, i stedet for at få din sædvanlige løn, når du<br />
holder ferie.<br />
Pædagogstuderende i lønnet praktik, får ikke ferie med<br />
løn, men i stedet feriegodtgørelse<br />
Feriereglerne er fælles for alle kommunalt ansatte og<br />
er fastlagt i en aftale, der træder i stedet for ferieloven.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
5<br />
Illustration: Mikkel Henssel
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
sæt spot på det pædag<br />
Illustration: Rasmus Meisler
ogiske arbejdsmiljø!<br />
Arbejdsmiljøet på hovedstadens pædagogiske<br />
arbejdspladser er grundlaget for, at arbejdspladsen<br />
fungerer og den enkelte trives.<br />
Et godt pædagogisk arbejdsmiljø er med til at<br />
sikre kvaliteten af det pædagogfaglige arbejde<br />
og vilkårene for at udføre dette.<br />
BUPL Hovedstadens arbejdsmiljøarbejde<br />
tager derfor sit afsæt i, at vilkårene for det pædagogiske<br />
arbejde, og et godt arbejdsmiljø, er<br />
tæt forbundne. Fagforeningen ønsker at sikre,<br />
at vilkårene for det pædagogiske arbejde<br />
800 millioner kroner om året. Så meget<br />
kan kommunerne spare, hvis de<br />
nedbringer sygefraværet blandt pædagoger,<br />
så det kommer på niveau<br />
med de bedste institutioner med et<br />
fravær på 4,5%.<br />
Opskriften ser egentlig nem ud på<br />
papiret, men alt for mange institutioner<br />
går alligevel galt i regnearket, når<br />
de skal have økonomien til at gå op.<br />
»Alt for mange bruger en procedure<br />
med at forudsætte, at sygefraværet<br />
falder, når de lægger budgettet,<br />
og så tager de besparelsen med det<br />
samme. Men de høster, før de sår,« siger<br />
arbejdsmiljøøkonom Per Tybjerg<br />
Aldrich fra COWI.<br />
»I stedet skal de lære at investere,<br />
inden de høster. Eksempelvis viser<br />
undersøgelser, at hvis man har et helt<br />
almindeligt ventilationsanlæg i en institution,<br />
er sygefraværet 10 til 20 pct.<br />
højere, end hvis man købte markedets<br />
allerbedste. Sådan et ventilationsanlæg<br />
tjener faktisk sig selv hjem i løbet af<br />
et års tid,« forklarer Per Tybjerg Aldrich.<br />
fremmer muligheden for at udøve professionen:<br />
Arbejdsmiljøet skal være en væsentlig<br />
del af det pædagogiske arbejde.<br />
På de følgende sider sætter vi fokus på det<br />
pædagogiske arbejdsmiljø i hovedstadskommunerne.<br />
Læs fx vores lynguide til arbejdsmiljøreglerne<br />
på børneinstitutioner, eller læs,<br />
hvordan et børnehus på Frederiksberg fik<br />
hjælp til at forhindre at et dårligt pædagogisk<br />
arbejdsmiljø opstod.<br />
Temaet er skrevet af Sigrid Borup Bojesen, Marie Varming og Christian Sophus Ehlers, hovedstaden@bupl.dk<br />
pædagogernes arbejdsmiljø er guld værd<br />
Alt for ofte vil hovedstadskommunerne spare først og derefter se et udbytte. Men med<br />
arbejdsmiljøet skal det gå den anden vej, hvis det skal have effekt, advarer arbejdsmiljø-<br />
økonom. Kommunerne skal investere i pædagogernes arbejdsmiljø, men så er den store<br />
gevinst også inden for rækkevidde.<br />
Ny luft på Rød Stue<br />
Netop indeklimaet et af midlerne til at<br />
nedbringe sygefraværet. Manglende<br />
rengøring, kulde, varme, træk, dårlig<br />
udluftning og den type problemer<br />
har en del af skylden for, at der hver<br />
dag mangler op i mod syv pct. af<br />
pædagogerne på arbejdspladserne.<br />
De ligger syge derhjemme, og for<br />
manges vedkommende er det ikke<br />
en banal influenza men en arbejdsbetinget<br />
sygdom, som gør sig gældende.<br />
<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
7
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
sådan kommer per tybjerg<br />
aldrich frem til 800 mio. kr.<br />
Man sammenholder pædagogers<br />
løn med hvor meget fravær, de har.<br />
Det var i 2010 på landsplan mellem<br />
fem og syv pct. afhængigt af<br />
overenskomstområde. Der er cirka<br />
80.000 pædagoger og lignende<br />
ansat i danske kommuner. Ifølge forskere<br />
på området er cirka 30 pct. af<br />
fraværet arbejdsbetinget. Man skal<br />
medregne skjulte omkostninger (eksempelvis<br />
lederens tid, som bruges<br />
på at hyre en vikar og omfordele arbejdet,<br />
når en pædagog melder sig<br />
syg) og de er cirka to kroner, hver<br />
gang de synlige omkostninger er en<br />
krone. Resultatet er, at hvis institutioner<br />
med f.eks. seks procents fravær<br />
kunne komme op på niveau med de<br />
bedste, som har et fravær på cirka<br />
4,5 pct., så ville besparelsen være<br />
800 mio. kroner på landsplan.<br />
Men miljøet skal tænkes ind allerede,<br />
når institutionerne grundlægges.<br />
»Når der etableres en ny institution,<br />
har kommunerne en tendens til at<br />
spare allerede i projekteringsfasen.<br />
De sparer eksempelvis på antallet af<br />
kvadratmeter og ventilationsanlæg.<br />
Men de kommer altså til at mærke<br />
konsekvenserne i driftsfasen,« advarer<br />
han.<br />
Derudover minder han om, at de<br />
gode initiativer, som mange institutioner<br />
allerede har sat i sving, skal<br />
vedligeholdes.<br />
»Mange pædagogiske arbejdspladser<br />
sætter store skibe i søen for<br />
at reducere sygefraværet. Det kan for<br />
eksempel være et kursus i ergonomi.<br />
Det kan give en stor effekt på sygefraværet.<br />
Men varer det ved? Når<br />
man for hurtigt drejer opmærksomheden<br />
væk fra det, høster man heller<br />
ikke hele effekten,« siger han.<br />
Han anbefaler derfor, at pædagoger<br />
bliver bedre til at minde hinanden<br />
om de gode initiativer, og at ledelsen<br />
husker at have arbejdsmiljø på dagsordenen<br />
til alle personalemøder.<br />
»Det skal ikke kun være et punkt på<br />
dagsordenen. Det skal være indbygget<br />
i hvert enkelt punkt på dagsordenen,«<br />
siger han.<br />
Shhhhh …<br />
Specielt kvadratmeterne er et ømtåleligt<br />
emne i københavnske insti-<br />
tutioner, hvor børnene er mange og<br />
pladsen lille. Jo flere børn der er på<br />
et område, desto højere er pædagogernes<br />
sygefravær og personaleomsætning<br />
også. Det skyldes især den<br />
faktor i arbejdsmiljøet, der hedder<br />
støj.<br />
»Det gælder om at give plads til<br />
børnene og give forskellige aktiviteter<br />
forskellig plads. Når børnene skal<br />
lege noget, der larmer, skal de hen til<br />
et sted, hvor akustikken tillader det,<br />
så der er larm et sted og stille et andet<br />
sted. Så er det vigtigt, at pædagogerne<br />
veksler mellem disse steder,«<br />
siger Per Tybjerg Aldrich, som dog<br />
også opfordrer pædagogerne til at<br />
have en løbende dialog med børnene<br />
om støjniveauet.<br />
Når personalet lægger sig syge eller<br />
helt forsvinder fra faget på grund<br />
af dårligt arbejdsmiljø, så har det<br />
også konsekvenser helt andre steder<br />
i samfundet.<br />
»Betyder ringere institutioner ikke<br />
også flere utilpassede børn? Bliver<br />
de så kriminelle? Det er de virkeligt<br />
skjulte omkostninger, men det er<br />
altså de samme borgere, der skal<br />
betale omkostningerne, ligegyldigt<br />
om det er en investering i et bedre<br />
arbejdsmiljø for pædagogen, eller<br />
om det er til kriminalforsorgen. Investeringer<br />
i en kasse, kan sagtens give<br />
gevinst i en helt anden kasse,« siger<br />
han. Y<br />
temamøde for arbejdsmiljørepræsentanter på Frederiksberg<br />
Vi kender det alle sammen: Børnene hoster, nyser og rutinerne omkring håndvask sidder ikke<br />
altid lige fast. Bakterierne flyver rundt og gør både børn og voksne syge.<br />
En undersøgelse har vist, at børn, der passes i daginstitutioner,<br />
har op til syv gange flere infektionssygdomme<br />
om året end børn der passes hjemme. Og selvom der<br />
ikke findes tilsvarende undersøgelser for pædagoger<br />
kan man nok roligt gå ud fra, at også de ansatte i institutioner<br />
bliver smittet. Men er der noget at gøre ved det?<br />
8 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
Kom til temamøde for BUPL’s arbejdsmiljørepræsentanter<br />
og -ledere på Frederiksberg. Fredag den 22.<br />
juni kl. 9-12 i Frederiksberghallerne Jens Jessensvej<br />
20, Frederiksberg. Tilmelding og mere information på<br />
bupl-hovedstaden.dk
ørnehus afværgede dårligt arbejdsmiljø<br />
Det gik rigtig godt i Børnehuset<br />
på Amalievej på Frederiksberg,<br />
og det gør det sådan set<br />
stadig. Men det kunne være<br />
gået rigtig galt, hvis ikke institutionens<br />
leder havde grebet<br />
ind, da kommunen ville spare.<br />
»Jens er derinde,« råber et par piger<br />
højt på trapperne op til første sal i<br />
Børnehuset på Amalievej.<br />
Det gamle hus er i tre etager plus<br />
kælder, så der er trapper nok at muntre<br />
sig på, hvis man er tre-fire år og<br />
fuld af energi.<br />
»Det er et mareridt med alle de<br />
trapper,« siger Jens Jørgensen opgivende<br />
på sit kontor på første sal.<br />
Netop på grund af de mange trapper<br />
fik børnehuset i sin tid et antal<br />
ekstra timer af Frederiksberg Kommune<br />
for at kompensere for al den<br />
tid, personalet brugte på at hente<br />
ting i kælderen, løbe op igen, gå ned<br />
og hente et barn og så videre. Men<br />
så en dag forsvandt de ekstra timer.<br />
»De ville have ens forhold for alle<br />
institutioner, men vi er et gammelt hus<br />
i mange etager, så vi har måske brug<br />
Her sidder to piger på Børnehusets<br />
vinkesten. Kort forinden har de vinket<br />
farvel til deres far.<br />
for lidt flere timer end en institution,<br />
som kun er i et plan og har direkte<br />
adgang til legepladsen,« siger han.<br />
Jens Jørgensen tog derfor kontakt<br />
til BUPL Hovedstaden, som henviste<br />
ham til firmaet Sund Trivsel. Det<br />
betød en ny epoke i børnehuset med<br />
fysioterapi, motion i arbejdstiden,<br />
BMI-målinger, fokus på det psykiske<br />
arbejdsmiljø og ergoterapi.<br />
Hele pakken blev betalt af Forebyggelsesfonden,<br />
som gav 1,5 mio.<br />
kroner til projektet.<br />
Her går det godt<br />
Og netop forebyggelse var nøgleordet,<br />
da Jens Jørgensen og BUPL<br />
råbte Forebyggelsesfonden an.<br />
»Vi havde sådan set ikke nogen problemer<br />
med arbejdsmiljøet. Vi har en<br />
fraværsprocent, som ligger under fire,<br />
og vores gennemsnitlige anciennitet<br />
er 14 år,« siger Jens Jørgensen, der<br />
selv har været leder på stedet i 22 år.<br />
»Men de seneste to år er der blevet<br />
sparet, hvad der svarer til to fuldtidsstillinger.<br />
Den slags går altså ud over<br />
arbejdsmiljøet. Men vi handlede før<br />
problemet dukkede op,« forklarer han.<br />
Det er de glade for i personalestuen,<br />
hvor blandt andre Gitte Jørgensen<br />
holder pause.<br />
Hun er endnu ikke kommet med<br />
på motionsholdene, men hun har allerede<br />
været på Anni Vindnæs’ ergoterapi-kursus.<br />
»Det var et godt kursus. Jeg bruger<br />
det meget i dagligdagen. For eksempel<br />
kravler børnene op på en taburat,<br />
når de skal have bundet sko, så vi ikke<br />
skal bøje os ned. Vi sidder endda ned<br />
og tømmer opvaskemaskinen,« siger<br />
Gitte Jørgensen med et stort smil.<br />
Hun synes heller ikke, at hendes<br />
arbejdsplads har haft nogen nævneværdige<br />
problemer med arbejdsmiljøet,<br />
derfor føler hun og de andre<br />
kolleger heller ikke nogen effekt af<br />
tiltagene endnu.<br />
»På sigt vil vi nok kunne mærke<br />
det,« siger hun<br />
»Medarbejderne er i hvert fald blevet<br />
mere opmærksomme på bevægelserne.<br />
Vi ved jo alle sammen godt,<br />
hvad der er dårlige arbejdsstillinger<br />
og bevægelser. Men Anni hjælper os<br />
med at huske det,« siger Jens Jørgensen.<br />
Og en sund sjæl<br />
Også det psykiske arbejdsmiljø har<br />
institutionen kigget nærmere på med<br />
god hjælp fra Sund Trivsel.<br />
»I vuggestuen sagde personalet, at<br />
de manglede en daglig organisering<br />
af arbejdet,« siger Jens Jørgensen og<br />
peger på nogle pap-skemaer, som er<br />
hængt op på væggen i hans kontor.<br />
Her kan personalet skrive et problem<br />
op, og så arbejder de i fællesskab<br />
på at løse det.<br />
»På den måde konkretiserer vi problemet,<br />
og bare det at vi italesætter<br />
det, hjælper,« siger han.<br />
Men alle de mange timer, som personalet<br />
bruger på at blive sundere<br />
og bedre medarbejdere skal jo også<br />
bemandes.<br />
»Mange af de penge, som vi fik fra<br />
Forebyggelsesfonden, er brugt til at<br />
indkøbe vikartimer for, og vi skal jo<br />
også have bemandet de timer, som<br />
det faste personale bruger på at<br />
gøre gymnastik i arbejdstiden,« siger<br />
han.<br />
»Men det er en god investering, for<br />
vi har fået en langt mere motiveret<br />
medarbejdergruppe, og børnene har<br />
brug for topmotiverede pædagoger,«<br />
siger han.<br />
Pigerne på trappen er formentligt<br />
enige i det udsagn, selv om de<br />
nok ikke har bemærket, at de voksne<br />
pludselig er blevet mere opmærksomme<br />
på dumme løft og skæve vrid.<br />
De har travlt med at komme ud på<br />
den nye græsplæne, som netop er<br />
ved at blive anlagt i børnehuset. Y<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
9
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
Godt arbejdsmiljø får pædagoger til at arbejde videre<br />
Arbejdsmiljøet er afgørende<br />
for, om pædagogerne bliver<br />
på arbejdsmarkedet. Derfor<br />
vil BUPL sammen med FTF<br />
arbejde for at få arbejdsmiljøet<br />
på dagsordenen i de igangværende<br />
trepartsforhandlinger.<br />
»Hvis regeringen vil have flere til at arbejde<br />
mere og i længere tid, er der behov<br />
for at styrke indsatsen for et sundt<br />
psykisk og fysisk arbejdsmiljø. Derfor<br />
arbejdsskader for 35 millioner kroner<br />
BUPL’s medlemmer fik i 2011 flere end 35,7 mio. kr. i arbejdsskadeerstatning.<br />
7 ud af 10 af arbejdsulykkerne anerkendes. Det viser ny statistik.<br />
Flere end 35 mio. kr. har BUPL’s<br />
medlemmer i 2011 hentet i erstatning<br />
for arbejdsskader.<br />
Det viser forbundets seneste opgørelse<br />
over omfanget af arbejdsskader,<br />
som rammer danske pædagoger.<br />
Pengene er erstatning for mén fra<br />
ulykker på arbejdspladsen og kompensation<br />
for mistet arbejdsevne.<br />
BUPL afsluttede i 2011 311 arbejdsskadesager,<br />
som fagforeningen<br />
havde hjulpet medlemmerne<br />
med. Ifølge de nye tal fik 93 medlemmer<br />
5.073.932 kr. i godtgørelse for<br />
varigt mén og 28 medlemmer fik i<br />
alt 29.982.079 kr. i erstatning for erhvervsevnetab<br />
i 2011. Det svarer til<br />
mere end en million kroner i erstatning<br />
for erhvervsevnetab pr. sag. Dertil<br />
kommer ca. 700.000 kr., som BUPL<br />
har hentet hjem til medlemmerne via<br />
private søgsmål mod arbejdsgiverne.<br />
Hyppige rygskader<br />
Arbejdsskader anmeldes enten som<br />
arbejdsulykker eller som erhvervsbetingede<br />
lidelser. Alt efter, om de<br />
pludseligt er indtruffet eller har udvik-<br />
10 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
vil vi arbejde for, at arbejdsmiljøet er<br />
en vigtig dagsorden ved trepartsforhandlingerne,«<br />
siger FTF’s formand,<br />
Bente Sorgenfrey til ftf.dk<br />
FTF vil blandt andet arbejde for,<br />
at psykisk arbejdsmiljø bliver taget<br />
lige så alvorligt som det fysiske arbejdsmiljø.<br />
Det bliver det ikke i dag,<br />
hvor for eksempel Arbejdstilsynets<br />
muligheder for at stille krav til virksomhedernes<br />
psykiske arbejdsmiljø<br />
er langt dårlige end ved svigt i det<br />
fysiske arbejdsmiljø.<br />
let sig over længere tid eller flere år. afgørelserne, er anerkendelsespro-<br />
72 procent af arbejdsulykkerne, der centen for arbejdsulykker steget fra<br />
anmeldes, anerkendes. Her er pædagogerne<br />
typisk kommet til skade<br />
med ryg, skuldre, arme eller nakke.<br />
65 % i 2004 til næsten 78 % i 2010. Y<br />
For de erhvervsbetingede lidelser,<br />
hvor Arbejdsskadestyrelsen træffer pædagogernes<br />
pædagogerns fysiske<br />
arbejdsskader i 2011<br />
Arbejdsulykker blandt pædagoger<br />
fører generelt til skader i<br />
bevægeapparatet eller psykiske<br />
skader.<br />
De hyppigst forekommende arbejdsulykker<br />
er rygskader<br />
De væsentligste årsager til arbejdsulykker<br />
blandt pædagoger i<br />
2011 er faldskader, vold og trusler<br />
fra børn og unge, skader ved<br />
aktivitet og løfteskader<br />
I perioden 2010-2011 er antallet<br />
af arbejdsulykker, hvor årsagen<br />
var vold og trusler fra børn og<br />
unge steget fra 24 til 44.<br />
Kilde:<br />
BUPLs arbejdsskadestatistik 2011<br />
Noget til pædagogerne<br />
BUPL vil også kæmpe for at få gjort<br />
arbejdsmiljøet til et tema i trepartsforhandlingerne:<br />
»Der skal være noget i det for vores<br />
medlemmer. Noget, som giver dem en<br />
bedre trivsel på arbejdspladsen, så de<br />
kan få et lavere sygefravær og blive<br />
længere i jobbet. Men det vil jo også<br />
gavne arbejdsgiverne og samfundet,<br />
så for mig at se, vil det være en gevinst<br />
for alle parter,« siger BUPL’s formand<br />
Henning Pedersen til Børn&Unge. Y<br />
erhvervssygdomme i 2011<br />
Psykiske lidelser er den hyppigst<br />
forekommende erhvervssygdom<br />
blandt pædagoger.<br />
De hyppigst forekommende følger<br />
i perioden efter længerevarende<br />
belastninger på arbejdspladsen<br />
er psykiske lidelser, bevægeapparat,<br />
hørelidelser, rygsygdomme,<br />
og hudsygdomme<br />
De væsentligste årsager til erhvervssygdomme<br />
blandt pædagogerne<br />
i 2011 er samarbejdsproblemer<br />
mellem ledelse og<br />
medarbejdere og uoverenstemmelse<br />
mellem krav og ressourcer,<br />
gentagne løft, problemer med kollegaer<br />
og vold og trusler fra børn<br />
og unge.<br />
Kilde:<br />
BUPLs arbejdsskadestatistik 2011
annis opskrift<br />
på en sundere<br />
hverdag<br />
Når fysioterapeuten Anni Vindnæs skal hjælpe pædagoger<br />
i hovedstadskommunerne til en sundere ergonomisk<br />
hverdag, er hun grundig. Men et tre dages<br />
kursus er faktisk slet ikke nok, siger hun.<br />
Hun starter alle forløb med at filme<br />
pædagogernes dagligdag, hvorefter<br />
hun interviewer dem om, hvilke faktorer<br />
der påvirker dem i hverdagen.<br />
»Pædagoger er ikke opmærksomme<br />
nok på deres kroppe. Når der står<br />
et barn og græder på gulvet, går de<br />
bare hen og løfter det op,« siger hun.<br />
Det er blot en af de risikofaktorer,<br />
som Anni Vindnæs identificerer i de<br />
institutioner, som hun hyres til at hjælpe.<br />
Derefter tager hun hjem og designer<br />
et træningsprogram til holdet.<br />
Når Anni Vindnæs vender tilbage<br />
til holdet, skal de undervises i tre<br />
dage. Hun starter med at gennemgå<br />
deres dagligdag på film og vise dem,<br />
hvad der belaster dem.<br />
»De ved godt alle sammen, at der<br />
er nogle store bevægelser, som er<br />
belastende, men de færreste kender<br />
til de små bevægelser, som er skadelige<br />
på lang sigt,« siger hun.<br />
Bliv ved din krop<br />
Hun lærer blandt andet personalet at<br />
arbejde inden for sikkerhedszonen.<br />
»Det betyder, at man ikke arbejder<br />
højere end hovedet, ikke længere<br />
ude end skuldrene og ikke længere<br />
ned end knæene,« forklarer hun.<br />
Når de så har været igennem hele<br />
træningsforløbet, skal pædagogerne<br />
ud og træne i institutionen i praksis.<br />
Illustration: BARSoSo<br />
Men faktisk drømmer Anni Vindnæs<br />
om et meget større set-up.<br />
»Jeg kunne godt tænke mig at have<br />
en designer og en snedker med på<br />
hvert forløb, så vi kunne få indrettet<br />
arbejdspladsen godt med det samme.<br />
For eksempel burde enhver garderobe<br />
have et hæve-sænkebord.<br />
Det duer ikke, at pædagogerne skal<br />
sidde og snøre støvler på en lille<br />
bænk,« siger hun.<br />
»Vi ser jo, at selv de helt unge pædagoger<br />
går rundt med smerter. Det<br />
er ikke holdbart, at de bare skal have<br />
massage hele tiden for det samme<br />
problem, for de går jo bare tilbage<br />
til de gamle vaner igen. Vi skal ændre<br />
på deres tankegang,« siger Anni<br />
Vindnæs. Y<br />
Find alternativer<br />
til at løfte<br />
annis tre trin<br />
1. Indret din arbejdsplads til dig,<br />
inden du begynder at arbejde.<br />
2. Sørg for at du har det rigtige<br />
arbejdsudstyr<br />
3. Arbejd kun inden for din sikkerhedszone<br />
sådan gør du<br />
Løft<br />
rigtigt<br />
Lad børnene<br />
bruge deres<br />
egne ressourcer<br />
Få idéer til hvordan ergonomien kan<br />
tænkes ind i den pædagogiske praksis.<br />
Læs folderen »Lad dog barnet,«<br />
der kan findes på BUPL’s hjemmeside.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
11
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
»Jeg blev grebet i frit fald«<br />
At blive beskyldt for at stjæle er noget af det værste, man kan blive udsat for. Især når man ikke har<br />
gjort det. For københavnerpædagogen Dalia Safir førte beskyldningen til en trussel om en fyreseddel,<br />
men den hoppede BUPL ikke på. I dag er Dalia frikendt, fritstillet og meget taknemmelig.<br />
»De gjorde sådan her,« siger Dalia Safir<br />
og griber ud i luften efter hvad der<br />
kunne være en usynlig fugl. Hun trækker<br />
armene til sig og sætter forsigtigt<br />
‘fuglen’ ned på bordet og trøster den.<br />
»Såååhhhh … « siger hun venligt<br />
til fuglen.<br />
For bare en måned siden var Dalia<br />
Safir den lille fugl, der skulle samles<br />
op og trøstes. Det var BUPL der gjorde<br />
det. Hun havde igennem lang tid<br />
været udsat for, hvad hun i dag kan<br />
se er mobning.<br />
Dalia var støttepædagog for en<br />
gruppe elever på en skole, og om<br />
12 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
eftermiddagen var hun det i deres<br />
fritidshjem, og det var hun god til.<br />
Så god at hun en dag fik at vide, at<br />
der var for mange forældre, som henvendte<br />
sig til hende om deres børn,<br />
og at hun fremover skulle henvise<br />
til ‘de rigtige pædagoger’. Det næste<br />
blev, at hun ikke måtte gå med<br />
til personalemøder. Hun skulle holde<br />
separate møder med en af de andre<br />
pædagoger.<br />
Men som støttepædagog var Dalia<br />
Safir ikke fastansat, og hun blev derfor<br />
genansat på en ny kontrakt hvert<br />
halve år.<br />
»Jeg var en af dem, der råbte højt.<br />
Jeg var ikke så bange af mig, for jeg<br />
blev jo alligevel ‘fyret’ hvert halve år.<br />
Men alligevel fandt jeg mig i for meget,<br />
fordi jeg var bange for ikke at<br />
blive genansat.«<br />
Mobbet af leder<br />
Lederen ville ikke have Dalia med til<br />
møderne, fordi hun stillede sig kritisk<br />
over for mødeformen, hvor børnene<br />
fyldte alt for lidt på dagsordenen,<br />
syntes hun.<br />
»Derfor måtte jeg ikke komme med<br />
til møderne mere. På det tidspunkt<br />
Foto: Marie Varming
skulle vi have en ekstern konsulent<br />
ud og undersøge arbejdskulturen.<br />
Jeg var den eneste, som ikke blev<br />
spurgt om min mening,« siger hun.<br />
Dalia lægger ikke skjul på, at det<br />
ikke var sjovt at gå på arbejde, men<br />
hun har et stærkt bagland, et smukt<br />
hjem og en 15-årig datter at holde af.<br />
Og hun gik jo på arbejde for børnenes<br />
skyld.<br />
Men så en dag blev hun bedt om at<br />
komme ned på lederens kontor.<br />
»Han fortalte mig, at han havde<br />
tænkt sig at fyre mig, fordi han ikke<br />
længere havde tillid til mig,« siger hun.<br />
Hvad der gjorde hende ekstra vred<br />
var, at hun sad uden mulighed for at<br />
få en bisidder med, mens hendes leder<br />
havde en anden fra ledelsen med<br />
sig.<br />
Episoden, der udløste denne mistillid,<br />
var en bon på sølle 400 kroner.<br />
Dalia havde lagt ud for noget lusemiddel,<br />
men hun havde mistet kvitteringerne.<br />
Da hun henvendte sig til<br />
lederen om de 400 kroners udlæg,<br />
sagde han, at han ikke ville refundere<br />
uden kvitteringer. Men så lagde Dalias<br />
en af sine private boner i fælleskassen.<br />
»Det var sådan en bon, som skulle<br />
vække opsigt. Der stod hundemad<br />
og den slags på. Men den var ikke<br />
engang på de 400 kroner, som jeg<br />
havde lagt ud,« siger Dalia Safir, som<br />
skrev sit navn på bonen og regnede<br />
med, at alt var i orden.<br />
Men tre uger senere sad hun på lederens<br />
kontor og kunne konstatere,<br />
at alting var langt fra i orden.<br />
Grebet af BUPL<br />
På opfordring af sin søster kontaktede<br />
hun straks sin fagforening, som<br />
på det tidspunkt ikke var BUPL. Men<br />
her fik hun ikke meget hjælp.<br />
»De havde hele tiden lukket, og<br />
selv om jeg fortalte dem, at det var<br />
vigtigt og hastede, så havde de ikke<br />
rigtig tid til mig. På det tidspunkt var<br />
jeg helt psykisk nedbrudt, så jeg tog<br />
ind til fagforeningen og ventede. Jeg<br />
må have lignet noget, der var samlet<br />
op af skraldespanden. Da min sagsbehandler<br />
dukkede op, gjorde hun<br />
det ret klart, at hun ikke havde tid til<br />
at hjælpe mig,« fortæller Dalia Safir.<br />
Men så gik det op for hende, at hun<br />
faktisk hørte til i BUPL.<br />
»Jeg ringede til BUPL og fortalte<br />
dem, at jeg skulle flyttes over til dem.<br />
I den anden ende af røret var Ella<br />
Grosman fra medlemsafdelingen,<br />
som fortalte mig, hvordan jeg skulle<br />
gøre det selv på nettet. Hun snakkede<br />
om faneblade, hjemmesider og<br />
klik. Til sidst måtte jeg afbryde hende.<br />
Jeg kunne slet ikke magte det. Hvis<br />
du havde bedt mig løfte denne her<br />
teske, så havde jeg sagt, at det kan<br />
jeg ikke,« fortæller Dalia Safir.<br />
»Men Ella var ligesom en engel.<br />
Hun sagde bare ‘jeg hjælper dig, og<br />
gør det for dig’. Og så var det gjort.«<br />
Da Dalia Safir formelt var blevet<br />
medlem af BUPL, fik hun nummeret til<br />
Erik Postelmans, som er jurist i BUPL<br />
Hovedstaden.<br />
»Da jeg ringede, kom jeg direkte<br />
igennem til ham. Han var fantastisk.<br />
Personlig, professionel, realistisk,<br />
vejledende og tålmodig. Han var virkelig<br />
min allierede,« siger hun.<br />
»Han fortalte mig straks, at det der<br />
med Netto-bonen, det var altså ikke<br />
godt, og han kender til sager, hvor<br />
folk er blevet fyret for mindre. Men<br />
da jeg viste ham mine papirer, fandt<br />
han lynhurtigt en masse fejl i min kontrakt.«<br />
Erik Postelmans kontaktede straks<br />
arbejdspladsen og førte sagen for<br />
Dalia. Det næste, Dalia Safir hørte,<br />
var, at de var klar til at droppe det hele<br />
på grund af de mange fejl i kontrakten.<br />
Dalia blev fritstillet, og får derfor<br />
løn uden at skulle møde op på arbejde<br />
i tre måneder.<br />
På det tidspunkt syntes Dalia allerede,<br />
at hun havde brugt meget tid<br />
hos Erik. Men da hun sagde, at hun<br />
var ked af at forstyrre ham så meget<br />
i arbejdet, kiggede han venligt på<br />
hende:<br />
»Du er mit arbejde,« sagde han.<br />
Dalia er i dag meget i tvivl om,<br />
hvorvidt hun vil søge nyt arbejde<br />
som pædagog eller gå tilbage til sin<br />
beskæftigelse som skuespiller, hvor<br />
hun laver kurser i kropssprog og<br />
teamwork.<br />
Hun ved, at hendes stilling i fritidshjemmet<br />
ikke er blevet genbesat efter<br />
hendes fritstilling.<br />
»Så det gik, som jeg frygtede. I sidste<br />
ende var faktisk børnene, det gik<br />
ud over,« siger hun. Y<br />
Dårligt arbejdsmiljø. Dalia Safir fik hjælp, da hun havde allermest brug for det.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
13<br />
Foto: Marie Varming
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
Kender du<br />
arbejdsmiljøreglerne<br />
for børneinstitutioner?<br />
Det er vigtigt at kende reglerne for arbejdsmiljø, siger arbejdsmiljøkonsulent<br />
i BUPL Hovedstaden, Katrine Toft Mikkelsen. Der kan nemlig være alvorlig risiko for både<br />
børn og pædagogers helbred og trivsel, hvis reglerne ikke overholdes. Få her et overblik<br />
over nogle af de vigtigste fokuspunkter indenfor det pædagogiske arbejdsmiljø.<br />
hvilke love og regler skal man<br />
som pædagog være opmærksom på?<br />
Det overordnede mål med arbejdsmiljøloven er at sikre<br />
de ansatte et sundt og sikkert arbejdsmiljø, så de ikke<br />
bliver syge af at gå på arbejde. I Danmark er børn ikke<br />
omfattet af arbejdsmiljøloven, så den eneste mulighed<br />
for at sikre at børnene ikke bliver syge af at være i institutionen,<br />
er at insistere på at reglerne for pædagogernes<br />
arbejdsmiljø overholdes.<br />
Grundlæggende er arbejdsmiljøet ordnet i et klart hierarki.<br />
Arbejdsmiljøloven står øverst i hierarkiet og indeholder<br />
de generelle bestemmelser<br />
Loven er udmøntet i bekendtgørelser, der er bindende<br />
for borgerne<br />
AT-vejledninger beskriver, hvordan reglerne i arbejdsmiljøloven<br />
skal fortolkes<br />
Love og bekendtgørelser skal altid overholdes, og det<br />
kan medføre straf at overtræde dem. AT-vejledninger<br />
(fra Arbejdstilsynet) bygger på regler, der er bindende.<br />
14 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
Arbejdstilsynet (AT) laver<br />
tilsyn (screeninger) i institutionerne<br />
med mellemrum, men kan<br />
også tilkaldes ved særlige problemer.<br />
AT kan påpege et problem,<br />
udstede et påbud om at det<br />
skal rettes op og/eller give<br />
en bøde ved overtrædelse<br />
af arbejdsmiljøloven.<br />
»Men reglerne er et<br />
minimumskrav. Der<br />
kan derfor være gode<br />
grunde til at vælge<br />
en højere standard for<br />
fx pladsforhold, materialekvalitet,<br />
indretning,<br />
ventilation«, mener arbejdsmiljøkonsulent<br />
i BUPL<br />
Hovedstaden Katrine Toft Mikkelsen.
Indeklima: lys, luft og temperatur<br />
Børneinstitutioners indeklima påvirkes af pladsforhold,<br />
lys, luftfugtighed, temperatur og ventilation. Det er derfor<br />
vigtigt at sikre at disse forhold er på plads.<br />
For at sikre indeklimaet og luftkvaliteten skal institutioner<br />
indrettes så arbejdsrum/opholdsrum har et gulvareal<br />
på mindst 7m 2 . I dag- og døgninstitutioner anbefaler<br />
SBI (Statens Byggeforskningsinstitut) følgende<br />
arealer<br />
Kvalitetsniveau C (svarende til lovens minimumskrav):<br />
et frit gulvareal på mindst 3m 2 pr. barn i vuggestue<br />
og 2m 2 pr. barn i børnehaver<br />
Kvalitetsniveau B: et frit gulvareal på mindst 4,5 m 2<br />
pr barn i vuggestue og 3,5 m 2 pr. barn i børnehave<br />
Kvalitetsniveau A: Som B suppleret med et aktivitetsrum<br />
Formålet er at sikre et godt indeklima og en god luftkvalitet.<br />
Kravene er derfor også afhængige af f.eks. kvaliteten<br />
af ventilationsanlæg og lignende. Rummene skal<br />
kunne tilføres tilstrækkelige mængder frisk luft, uden at<br />
det medfører generende træk. I børneinstitutioner bør<br />
der være en ventilation, der giver et luftskifte på mindst<br />
tre gange i timen.<br />
støj og akustik<br />
Støj påvirker både børn og voksne. Jo mere støj, desto<br />
vanskeligere bliver det at opfatte ord og sætninger korrekt.<br />
Det rammer i særlig høj grad børn med nedsat<br />
hørelse og børn med sproglige vanskeligheder, for slet<br />
ikke at tale om pædagogerne.<br />
Men støjgenerne kan reduceres både gennem de fysiske<br />
rammer og den pædagogiske praksis, forklarer Katrine<br />
Toft Mikkelsen. Det er vigtigt at tænke lyd og akustik<br />
ind, både ved valg af materialer og ved den øvrige indretning.<br />
Der er forskellige ting, man kan gøre, som f.eks.:<br />
Vægge og lofter kan beklædes med støjabsoberende<br />
materialer.<br />
Gardiner, opslagstavler, polstrede møbler og madrasser<br />
dæmper også lyden.<br />
Naturkurve, bløde plastkasser, filtdupper under stolebenene<br />
og mange andre tiltag kan også være med<br />
til at gøre inventaret mindre støjende.<br />
Møbler og andet inventar skal være lavet af<br />
materialer, som ikke er sundhedsfarlige – fx<br />
ved at afgive skadelige dampe eller kemikalier<br />
Derudover har valget af inventar indflydelse<br />
på hvor let og effektivt der kan gøres rent.<br />
Fx er toiletter der hænger på væggene og<br />
møbler, der let kan flyttes, en fordel for rengøringen.<br />
»Børneinstitutioner skal have direkte tilstrækkeligt<br />
dagslys i rummene, hvilket typisk svarer til at vinduesarealet<br />
er minimum 20% af gulvarealet. Derudover<br />
kan der være brug for kraftigt lys fx ved læsepladser og<br />
værkstedsborde.« siger Katrine Toft Mikkelsen.<br />
Daginstitutioner skal indrettes så rumtemperaturen<br />
kan holdes på et passende niveau. Generelt bør temperaturen<br />
holdes mellem 20-22C, og den må ikke komme<br />
under 15C og over 25C. Varmekilderne bør placeres<br />
under vinduespartierne for at opnå en god varmefordeling<br />
i rummet og for at undgå kuldenedfald og træk.<br />
Gulvene skal være velisolerede mod kulde og fugt, fordi<br />
børn og voksne ofte sidder, ligger eller leger på dem.<br />
Indret bygningen så støjende og ikke-støjende pædagogiske<br />
aktiviteter bliver adskilt.<br />
Rum kan opdeles med halvmure, mobile skillevægge,<br />
reoler, planter osv. Man kan også<br />
bruge belysningen til at opdele rum<br />
og adskille aktiviteter, f.eks. ved<br />
at hænge en spotlampe op<br />
over et tegnebord. Det bevirker<br />
at både børn og voksne<br />
ikke hæver stemmerne så<br />
meget<br />
Planlæg de pædagogiske aktiviteter<br />
og rum, så I undgår flaskehalse<br />
og særligt trafikerede<br />
områder<br />
Brug udearealerne mest muligt<br />
og hav faste regler for brug af<br />
radioer, stereoanlæg, computere<br />
mm.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
15
TEMA: ARBEJDSMILJØ<br />
Institutionens indretning: Inventar, møbler og toiletter<br />
Det er vigtigt at institutionen er indrettet, så det er muligt<br />
at udføre de almindelige opgaver på en sikker og forsvarlig<br />
måde. Det gælder især opgaver, der betyder at<br />
personalet skal løfte, bære eller bøje sig som fx bleskift,<br />
spisning, af- og påklædning i garderoben, modtagelse<br />
og aflevering af børnene. »Helt grundlæggende er det<br />
vigtigt at lade børnene gøre mest muligt selv, som en del<br />
af den pædagogiske praksis,« mener Katrine Toft<br />
Mikkelsen. Men i de tilfælde, hvor børnene skal bæres<br />
eller hjælpes på anden måde, er det vigtigt at:<br />
Arbejde med uhensigtsmæssige arbejdsstillinger<br />
eller arbejdsbevægelser<br />
undgås. Det betyder blandt andet at<br />
indretning og inventar skal hjælpe personalet<br />
til at undgå løft, foroverbøjede<br />
arbejdsstillinger, vrid, osv.<br />
personalerummet<br />
»Personalets rum eller de såkaldte velfærdsfaciliteter<br />
kan være nogle af de forhold, der typisk bliver overset«,<br />
forklarer Katrine Toft Mikkelsen.<br />
Pædagoger og pædagogmedhjælpere har krav på et<br />
særskilt spiserum med vask, køleskab, mulighed for<br />
at varme mad, og med vinduer med udsigt til det fri.<br />
Spiserummet kan godt indrettes i fx mødelokale, det<br />
fælles personalerum e.l., men det skal sikres, at personalet<br />
kan holde pauser uden at blive forstyrret af andres<br />
mødeaktiviteter.<br />
Der skal være minimum ét toilet for hver 15 ansatte.<br />
Det anbefales, at der indrettes et bruserum og i de<br />
institutioner (vuggestuer, institutioner med værksteder,<br />
det psykisk arbejdsmiljø<br />
Det psykiske arbejdsmiljø består f.eks. af samarbejdet<br />
mellem kollegaerne, mellem ledelse og medarbejdere,<br />
tonen på arbejdspladsen og ikke mindst en balance<br />
mellem krav og ressourcer.<br />
»Som ved det fysiske arbejdsmiljø er det arbejdsgiveren,<br />
der har ansvaret for, at der er et godt psykisk arbejds-<br />
16 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
Inventar og hjælpemidler skal være indstillelige hvis<br />
arbejdsopgaverne kræver det, og de skal så vidt<br />
muligt passe til de personer, der bruger dem. Det<br />
betyder fx at arbejdsborde, pusleborde osv. skal<br />
kunne indstilles i højden, og at stole og andre møbler,<br />
som skal bruges af de ansatte bør være i voksenstørrelse.<br />
Egnede og effektive tekniske hjælpemidler skal<br />
være tilgængelige på arbejdspladsen.<br />
At arbejde i hensigtsmæssige arbejdsstillinger gælder<br />
bl.a. i garderober, hvor der bør være plads nok til, at personalet<br />
kan sidde på en stol eller taburet, hvis de skal<br />
hjælpe børnene med at tage tøj af og på. Det gælder<br />
også på børnetoiletter, hvor der bør være plads til både<br />
højdeindstillede pusleborde og til at hjælpe børnene<br />
under og efter toiletbesøg.<br />
byggelegepladser og lignende), hvor der er en risiko<br />
for, at man bliver snavset, skal der være<br />
baderum. Endelig skal gravide og ammende<br />
have mulighed for at hvile sig<br />
og ligge ned i et roligt rum.<br />
Institutionens køkken:<br />
Skal være på mindst 12 m 2 ekskl.<br />
depot<br />
Udstyr og inventar skal være let at<br />
holde rent<br />
Det skal være let at hente, tilberede<br />
og anrette maden<br />
Der skal være effektiv ventilation<br />
miljø og arbejdstilsynet kan give påbud, hvis det ikke er<br />
i orden. Arbejdstilsynet kan ikke give påbud om, hvad<br />
arbejdsgiveren skal gøre, blot at der skal rettes op på<br />
forholdene. Ofte er det dog komplekse problemer, der er<br />
skyld i et dårligt psykisk arbejdsmiljø og løsningen vil som<br />
oftest involvere en længere proces med aktiv deltagelse<br />
fra alle medarbejdere,« siger Katrine Toft Mikkelsen.
særligt for udflytterbørnehaver,<br />
skovbørnehaver og lignende<br />
Utraditionelle institutionstyper skal også tilbyde deres<br />
ansatte et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø. Mange<br />
skovbørnehaver og byggelegepladser har indrettet<br />
faste opholdsrum, hvor man kan mødes, spise og<br />
gå på toilettet. For dem gælder de almindelige regler<br />
der er beskrevet i det foregående, og der skal være<br />
gennemført en byggesagsbehandling og udstedt en<br />
ibrugtagningstilladelse. De generelle krav til pladsforhold,<br />
inventar, hjælpemidler osv. gælder også for disse<br />
institutionstyper: Der skal fx være lige så gode ergonomiske<br />
forhold i en skovbørnehave, som i en traditionel<br />
institution.<br />
Arbejdstilsynet forstår en udflytterbørnehave som et<br />
sted, som børnene transporteres til og fra morgen og<br />
eftermiddag, men hvor man ellers opholder sig fast på<br />
stedet, som enhver anden daginstitution. En udflytterbørnehave<br />
vil derfor falde ind under faste arbejdssteders<br />
indretning. Hvis en bus bruges både til transport<br />
og som børnehavens »hjemsted,« skal den i princippet<br />
indrettes som en bygning med de krav som bl.a. bygningsreglementet<br />
stiller.<br />
hvem sikrer arbejdsmiljøet?<br />
Det overordnede ansvar for arbejdsmiljøet ligger hos<br />
arbejdsgiveren, hvilket i dagligdagen ofte betyder lederen<br />
på institutionen. Hverken lederen eller arbejdsgiveren<br />
kan dog reagere på problemer som de er uvidende<br />
om. I den daglige praksis har alle på institutionen derfor<br />
et fælles ansvar for at gøre opmærksom på eventuelle<br />
problemer, og ligeledes være en del af løsningerne.<br />
Det er her, at arbejdsmiljørepræsentanten (AMR)<br />
sammen med lederen har en vigtig funktion.<br />
AMR er valgt af kollegaerne til at varetage ar-<br />
Kontakt fagforeningen om arbejdsmiljø<br />
En skovbørnehave forstås som et sted hvor børn og<br />
personale er udendørs det meste af tiden, og derfor<br />
vil skovbørnehaver falde ind under skiftende arbejdssteders<br />
indretning. De vigtigste krav er her, at de ansatte<br />
skal have adgang til toilet, passende spiseplads,<br />
håndvask, så vidt muligt med rindende vand, forsvarlig<br />
opbevaring af tøj og personlige ejendele, omklædningsfaciliteter,<br />
hvis der er brug for at skifte tøj og brusebad<br />
med omklædning, hvis arbejdet er stærkt tilsmudsende.<br />
»Vi ser af og til at nogle kommuner udover<br />
fortid, nutid og fremtid også opererer<br />
med et særligt tidsbegreb, nemlig<br />
‘midlertid’. Men dette begreb<br />
eksisterer ikke i arbejdsmiljøloven<br />
og loven skal altså<br />
holdes, selvom der f.eks.<br />
er tale om en midlertidig<br />
udflytning i forbindelse<br />
med renovering eller andet,«<br />
understreger Katrine<br />
Toft Mikkelsen.<br />
bejdsmiljøet for hele personalet, hvilket i praksis vil betyde,<br />
at AMR skal inddrages i næsten alt. Ændringer<br />
i ansvarsområder, arbejdstider, personalesammensætninger,<br />
normeringer, ombygninger og meget andet<br />
har indflydelse på den enkelte medarbejders trivsel<br />
på arbejdspladsen. »Fra BUPL Hovedstadens side er<br />
det vigtigt at pointere, hvor centralt AMR’s arbejde<br />
er og også vigtigheden af TRIO-samarbejdet, altså<br />
samarbejde mellem tillidsrepræsentanten, arbejdsmiljørepræsentanten<br />
og ledelsen,« siger Katrine Toft<br />
Mikkelsen.<br />
Er du i tvivl om, hvorvidt I følger arbejdsmiljøreglerne på din institution,<br />
eller vil du bare have et godt råd med på vejen, så kontakt<br />
BUPL Hovedstaden på tlf. 35 46 57 50 eller hovedstaden@bupl.dk<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
17
tid og vilje<br />
- til udvikling af pædagogikken<br />
Pædagogikken har talt med pædagog Chili Djurhuus, der arbejder på Frederiksberg, og cand.<br />
pæd. Signe Rekve, der arbejder som afdelingsleder i København, om deres syn på den aktuelle<br />
debat om det pædagogiske arbejde i vuggestuer.<br />
Tekst: Erik Steppat / Flussi, ers@bupl.dk<br />
VUGGESTUEDEBAT<br />
Chili Djurhuus og Signe Rekve, er<br />
enige om, at det er fantastisk, at der<br />
er kommet så meget fokus på, hvordan<br />
vi som samfund behandler vores<br />
børn. De to pædagoger kunne godt<br />
have været de indledende provokationer<br />
og de sort/hvide overskrifter<br />
i kølvandet på Ole Henrik Hansens<br />
forskningsresultater foruden – for<br />
det er en enormt vigtig debat med<br />
mange nuancer, mener de.<br />
Brug stemmen<br />
Chili Djurhuus har to centrale pointer:<br />
At pædagogerne skal have tiden til<br />
at møde børnene og deres initiativer,<br />
kreativitet og energi. Og at de mange<br />
gode pædagoger skal bruge deres<br />
18 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
stemme i den offentlige debat om pædagogik.<br />
For som hun siger, »Du har<br />
kun en stemme, hvis du bruger den!«<br />
»Jeg har arbejdet i vuggestue i 10<br />
år og jeg har altid været optaget af<br />
børns udvikling og trivsel. Jeg synes<br />
Ole Henrik Hansen har fat i noget.<br />
Det er vigtigt at bryde det tabu, det<br />
er, hvordan vi som samfund behandler<br />
vores børn. Dem der skal være<br />
de bærende i vores kommende samfund«,<br />
siger Chili Djurhuus.<br />
»En ting er, at jeg en gang imellem<br />
kan gå hjem fra arbejde med dårlig<br />
samvittighed, fordi jeg ikke nåede,<br />
det jeg ville. Men hvad betyder det for<br />
børnene, at jeg ikke har tid til at møde<br />
dem, som jeg gerne vil? Hvad betyder<br />
det for vores samfund«, spørger<br />
Chili Djurhuus sig selv. »Der burde<br />
være en børnemiljølov. Den vil kunne<br />
beskrive børns rettigheder, når de er i<br />
vuggestue eller børnehave. Børnene<br />
har jo ikke fri, de har et 8 – 4 job, hvor<br />
de hele tiden indgår i relationer. De<br />
har ikke mulighed for at trække sig.<br />
Det er kun når de skal sove«.<br />
Pædagogisk plan<br />
Chili Djurhuus har i hele sin pædagogkarriere<br />
søgt dialogen om pædagogikken<br />
med kollegerne i de<br />
institutioner hun har arbejdet i. Det<br />
er en sindssyg vigtig debat, der er<br />
afgørende for at vi i hverdagen kan<br />
møde børnene i deres egne initiativer,<br />
med deres egne energier. »Børn<br />
har brug for struktur, men de har også<br />
brug for leg, brug for at følge deres<br />
egne energier, følge deres kroppe,<br />
følge deres egne initiativer. Jeg skal<br />
ikke aktivere dem hele tiden. Det tror<br />
jeg ikke på«, siger Chili Djurhuus.<br />
»Jeg har en plan, men jeg kan ikke<br />
følge slavisk, når børnene selv skal<br />
have mulighed for præge aktiviteten<br />
med deres ideer. Det er vigtigt, at vi<br />
fordeler opgaverne, så jeg ikke skal<br />
Jeg har den provokerende pointe, at vi<br />
som samfund omsorgssvigter børnene.<br />
Lige meget hvordan vi vender og drejer<br />
det, så er der ikke tid nok til, at se alle<br />
børn hver dag i den pædagogiske<br />
praksis,« mener vuggestuepædagog på<br />
Frederiksberg Chili Djurhuus.
afbryde aktiviteten flere gange.«<br />
Bleskift er en vigtig pædagogisk aktivitet.<br />
»Bleskift er nærvær og omsorg<br />
for barnet, øjenkontakt, kropsbevidsthed.<br />
Det er i gåseøjne en lille ting, men<br />
det er samtidig en stor ting i kontakten<br />
med et barn. Der er rigtig mange ting i<br />
det at skifte en ble. Det er så vigtigt en<br />
kontakt der opstår under f.eks bleskift.<br />
Men med for mange børn og for få<br />
voksne, er der ofte ikke ordentlig tid<br />
under bleskift til den fordybelse, kontakt<br />
og interaktion et bleskift burde<br />
kræve og give barnet«. Chili Djurhuus<br />
fortæller videre, »Børnene vil rigtig<br />
meget selv. Det kræver også tid<br />
at lade dem finde ud af hvad de selv<br />
kan. Der ligger også en stor faglighed<br />
i at kunne give slip, at turde lade dem<br />
følge deres egne energier. Det kræver<br />
tid og det kræver ressourcer – og det<br />
er der ikke. Ole Henrik Hansen siger,<br />
at det pædagogiske arbejde ikke er<br />
organiseret godt nok, men vi kan ikke<br />
organisere os ud helt ud af behovet for<br />
tid«, slutter Chili Djurhuus.<br />
Unødig provokation<br />
Signe Rekve, cand. Pæd., afdelingsleder<br />
i en børnehave:<br />
Signe Rekve synes det er ærgerligt,<br />
at Ole Henrik Hansen åbner debatten<br />
med en provokation. »Det er<br />
en vigtig debat. Vi står i en proces,<br />
hvor vi bevæger os fra selvstyre, pædagogik<br />
som et personligt projekt,<br />
tavs viden og konsensus kultur, til<br />
samfundsmæssig forankring, pædagogik<br />
som en profession med fælles<br />
professionelle projekter, fagsprog og<br />
debatkultur. Denne proces foregår i<br />
en tid, hvor der bliver sparet meget<br />
på området – dvs. vi står tilbage med<br />
høje krav til ledelse og organisering<br />
af de ressourcer vi har!«<br />
Signe fortsætter, »De nye pædagoger<br />
føler sig ikke klædt på efter seminariet,<br />
og oplever at løbe panden<br />
mod en mur ude i institutionerne, og<br />
de føler sig slået ned af nej og plejer.<br />
De garvede føler, at de ikke kan gøre<br />
noget rigtigt. De et måske lidt fortabt,<br />
da læreplaner blev indført samtidig<br />
med øget decentralisering og uden<br />
fælles implementeringsindsats. De<br />
garvede er blevet efterladt i et tomrum<br />
mellem teori og praksis. Distancen er<br />
simpelthen for stor mellem teori og<br />
praksis – vi skal samles om faglighed<br />
og det stiller krav til ledelsen«.<br />
Leg med dokumentation<br />
I forbindelse med sit kandidatspeciale<br />
om evaluering i praksis har<br />
Signe Rekve læst to kommuners<br />
pædagogiske læreplaner. Signes<br />
konklusion er, at læreplanerne ofte<br />
ikke er implementerede, men bare<br />
er pynt, der suser rundt i systemet.<br />
»Vi skal finde en anden måde at arbejde<br />
med dokumentation på. Vi<br />
skal lege med dokumentations- og<br />
evalueringsbegreberne i fællesskab.<br />
Vi skal beskrive den pædagogiske<br />
hverdag, de relationer og processer,<br />
vi er i med børnene, hvis dokumentationsarbejdet<br />
skal give mening for<br />
alle. Vi skal være fælles om at formulere<br />
formålet med skriftlighed, da<br />
der er forskel på måderne at forstå<br />
begreberne på«.<br />
Signe Rekve er uenig med Ole<br />
Henrik Hansen i, at vi bare kan organisere<br />
os ud af problemerne. »Alle<br />
pædagoger løber stærkt – også<br />
de såkaldt ‘dovne’ (for de er dovne<br />
set ud fra vores akademiske synspunkt),<br />
og stresssymptomer er en<br />
fast del af institutionslivet – meget<br />
kan man organisere sig ud af, men<br />
ikke et håbløst budget og en sparsom<br />
vikardækning. Den brede skare<br />
af dybt engagerede pædagoger og<br />
fagligt ressourcestærke institutioner<br />
bliver af dårlig normering reduceret<br />
til blæksprutter og pasningstilbud«.<br />
Forskellige pædagoger<br />
Signe Rekve synes det er forkert, at<br />
Ole Henrik Hansen, skærer alle pædagoger<br />
over en kam. »Der findes<br />
flere slags pædagoger. Der er blandt<br />
andre den engagerede og energiske<br />
nyuddannede. Den usikre nyuddannede,<br />
der følger flowet. Den garvede<br />
pædagog, der elsker udfordring og<br />
blandingen af nytænkning og plejer.<br />
Og til sidst den trætte garvede pædagog,<br />
der ikke gider alt det dokumentation<br />
og organiserede aktiviteter.<br />
Det er enormt uhensigtsmæssigt<br />
at Ole Henrik Hansen skærer alle<br />
over en kam som den sidste gruppe«,<br />
slutter Signe Rekve.<br />
Signe har en ekstra pointe, »Jeg<br />
synes Ole Henrik Hansen underkender<br />
børnehavebørnenes evner til at<br />
få opfyldt deres behov. Børnene er<br />
selv rigtig gode til at søge den nærværende<br />
pædagog«. Y<br />
»Jeg er enig med Ole Henrik Hansen i,<br />
at der er tale om en »religionskrig« mellem<br />
fri leg og organiseret pædagogik.<br />
De nye og de garvede kæmper internt<br />
i landets daginstitutioner. De nyuddannede<br />
er gode til at se hvad der teoretisk<br />
set er godt, og de garvede er gode til<br />
at se hvad der fungerer i praksis. De to<br />
fronter har ofte svært ved at samarbej-<br />
Jessen<br />
de,« siger Signe Rekve, der er afdelingsleder<br />
i en børnehave i København<br />
Marcus<br />
til debatten om vuggestuepædagogik. Foto:<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
19
Kærlighed fra<br />
Pædagogikken har sat pædagogerne Edith Jessen og Lisbeth Ørslev stævne. Tilsammen har<br />
de to mere end et helt livs erfaring fra Christianshavns Asyl. I år fejrer institutionen sit 175 års<br />
jubilæum i samme bygning, og er dermed en af Danmarks ældste børneinstitutioner.<br />
Tekst: Christian Sophus Ehlers, cse@bupl.dk<br />
175 ÅRS JUBILÆUM<br />
»Det var kærlighed fra hjertet«. Sådan<br />
opsummerer Edith Jessen et helt<br />
liv i pædagogikkens tegn.<br />
Edith Jessen har altid elsket at<br />
arbejde med børnene i Christianshavns<br />
Asyl. Faktisk er det det eneste<br />
arbejde, hun nogensinde har haft.<br />
Inden hun gik på pension i 1995,<br />
havde hun da også nået at holde<br />
sit 40 års jubilæum som pædagog<br />
i Asylet. Ikke ligefrem en bedrift, der<br />
bliver overgået hver og hver anden<br />
dag.<br />
Edith Jessen og Lisbeth Ørslev<br />
nåede at arbejde sammen på<br />
samme stue på Christianshavns<br />
Asyl gennem mere end ti år. Men<br />
faktisk var Edith også pædagog på<br />
den stue på Christianshavns Asyl,<br />
som Lisbeth selv gik på som barn<br />
20<br />
fra 1969 til 1973, inden Lisbeth selv<br />
startede som medhjælper på Ediths<br />
stue 1. juni 1986. Siden da blev Lisbeth<br />
færdiguddannet som pædagog<br />
i 2008.<br />
50 kroner om måneden<br />
Som ung pige startede Edith sit arbejde<br />
med børnene på Christianshavns<br />
Asyl, da hun bare var 13 år<br />
gammel. Det var 1. juni 1947.<br />
»Vi havde 60 børn i Asylet dengang<br />
og jeg kan huske, at jeg fik 50<br />
kr. om måneden i hyre, men bare<br />
fem år senere var jeg steget til 80<br />
kr. om måneden, og det var jo ikke<br />
helt dårligt,« fortæller Edith, der blev<br />
færdiguddannet som barneplejerske<br />
i 1955.<br />
»Børnenes dag i asylet startede<br />
kl. 7, og kl. 8.30 fik børnene mad. Det<br />
gjorde de også kl. 10.30, men her var<br />
Christianshavns Asyl er opført i 1837,<br />
hvilket gør den til en af landets ældste<br />
fungerende daginstitutioner. Som en af<br />
de få institutioner i København er den i<br />
dag bevaret som den så ud i 1837, dog<br />
med indvendige moderniseringer.<br />
maden varm. Det var typisk fx kartoffelsuppe,<br />
mælkemad, kærnemælkssuppe,<br />
norsk øllebrød eller dykænder,<br />
som var varm mælk med rygbrødsstykker,<br />
beretter Edith Jessen.<br />
»I asylet fik vi mælken bragt i store<br />
mælkejunger. Det havde ungerne aldrig<br />
troet på i dag,« griner hun.<br />
»Senere på dagen gik vi tur med<br />
børnene. Vi var frk. Foght, som var<br />
vores leder, to uddannede og to unge<br />
piger til 60 børn på 3 til 7 år, så der var<br />
nok at se til, men det var en fantastisk<br />
tid,« husker Edith Jessen.<br />
»Når børnene om eftermiddagen<br />
havde spist deres frokostpakker,<br />
sov alle 60 børn til middag i samme<br />
rum. Jeg kan huske, at jeg sad midt i<br />
det hele og passede på dem. Dagen<br />
sluttede ved 17 tiden, men så havde<br />
vi selvfølgelig også åbent om lørdagen,«<br />
siger Edith Jessen.<br />
Frk. Foghts hemmelige skuffe<br />
I dag er Christianshavns Asyl en integreret<br />
institution med en vuggestuegruppe<br />
på 12 børn og en børnehavegruppe<br />
med 33 børn, hvoraf de 11<br />
kører med bus på skift.<br />
Selvom huset i sin tid blev bygget<br />
som børneinstitution, bærer det præg<br />
af at være en gammel bygning, med<br />
skæve vægge og mange krumninger<br />
og kringelkroge, fortæller Lisbeth.<br />
»Spilder et af børnene et glas mælk,<br />
bliver mælken ikke liggende, for gulvet<br />
er skævt. Det har sine udfordringer,<br />
at det er et gammelt hus, men det
hjertet<br />
Vi har oplevet så meget igennem<br />
årene på Christianshavns Asyl,<br />
fortæller Edith, der blev pensioneret<br />
som pædagog i 1995:<br />
»Jeg kan fx huske engang Anker<br />
Jørgensen kom gående ude på<br />
Amagergade. Han har gået hos<br />
os på asylet i 1920’erne, så jeg<br />
lukkede op spurgte, om han<br />
ikke ville ind og se institutionen.<br />
Det ville han gerne, og så kom<br />
Anker ind og hilste på. Det var<br />
en rigtig dejlig oplevelse, og<br />
han kom også til asylets 150 års<br />
jubilæum i 1992 – 65 år efter<br />
han selv gik her,« siger Edith,<br />
der her sidder foran et billede af<br />
Christianshavns Asyl.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
21
Christianshavns Asyl var i sin tid nabo til optagelsen af Tv-serien Huset på Christianshavn,<br />
beretter Edith og Lisbeth: »Hver dag kom skuespillerne rendende ind på asylet for<br />
at tisse, alle de store stjerne som Poul Reichhardt, Kirsten Walther eller Ove Sprogøe, og<br />
vi så dem optage de berømte scener, hvor Meyer gik og fejede gaden,« fortæller Edith.<br />
Lisbeth sammen med nogle af sine børn på Christianshavns Asyl. Hver dag kører en<br />
børnehavegruppe på tur, og Lisbeth er chauffør på bussen.<br />
har bestemt også sin charme. Huset<br />
er varmt og ikke sterilt, som jeg oplever,<br />
at nogle moderne og nye institutioner<br />
kan fremstå,« siger Lisbeth.<br />
I dag har Christianshavns Asyl for<br />
længst taget førstesalen i brug, men<br />
dengang Edith startede var første sal<br />
lukket land for børnene, for her boede<br />
bestyrerinden frk. Foght.<br />
»Frk. Foght var verdens bedste mor<br />
for børnene i asylet. Hun havde en<br />
puddelhund, en håndabe der underholdt<br />
børnene, en hejse-kran udenfor<br />
vinduet og en hemmelig skuffe med<br />
chokolade,« fortæller Edith.<br />
22 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
»Privat tog jeg hver søndag mine<br />
børn med på asylet, hvor de kom i<br />
bad. Det elskede de, for frk. Foght var<br />
også fortryllende godt til at fortælle<br />
historier.«<br />
»Og på lønningsdag gik frk. Foght<br />
i banken på Christianshavns Torv og<br />
hævede pengene kontant. Men der<br />
var ikke nogen, der kunne drømme om<br />
at røve hende, for hun var respekteret<br />
på hele Christianshavn,« siger Edith.<br />
Tid til kærneopgaven<br />
Selvom hverdagen i Christianshavns<br />
Asyl har ændret sig meget igennem<br />
de mere en 60 år, der er gået fra Edith<br />
startede i asylet, er der også ting der<br />
ikke har ændret sig, påpeger de to<br />
pædagoger.<br />
»Vores kerneopgave er stadigvæk<br />
at være sammen med børnene og<br />
give dem udfordringer, samvær og<br />
udvikling,« mener Lisbeth.<br />
»Men jeg oplever, at der i dag er<br />
mange flere skriftlige opgaver. Et eksempel<br />
kan være, at hele personalegruppen<br />
i dag er involveret i papirarbejde<br />
og i dokumentationsopgaver,«<br />
siger hun.<br />
»Det var personalet ikke dengang<br />
jeg selv startede som pædagogmedhjælper,<br />
og slet ikke dengang Edith<br />
var barnepige i institutionen. Så vi<br />
skal have genskabt tilliden til pædagogerne,<br />
og vi skal væk fra dokumentation<br />
kun for dokumentationens<br />
egen skyld og i stedet kun lave den,<br />
når det giver mening,« mener Lisbeth.<br />
»For alt andet lige, vil det være tid<br />
der går fra kerneydelsen, tid der er<br />
væk fra børnene. Dokumentation kan<br />
være OK, men det skal være af den<br />
rigtige grund,« slutter Lisbeth, der<br />
lige har været med til at ansætte en<br />
ny medhjælper i Asylet. Han har som<br />
barn gået i børnehaven i Asylet, og<br />
det på samme stue som Lisbeth.<br />
Jo, historien om Christianshavns<br />
Asyl fortsætter. Y<br />
Kort om Christianshavns asyl<br />
Christianshavns Asyl er opført i<br />
1837. Der var dengang to stuer på<br />
omtrent samme størrelse. Den ene<br />
var en lærestue og den anden en<br />
legestue. I lærestuen var asyltrappen<br />
som var 2m lang, havde 5 trin<br />
og kunne rumme 150 børn – et effektiv<br />
»redskab«, som gjorde det<br />
muligt for en person at overvåge en<br />
stor børneflok. Den daglige undervisning<br />
bestod i »anskuelsesundervisning«<br />
dvs. første begreber om tal<br />
og bogstaver. Det var også et krav,<br />
at børnene skulle høre belærende<br />
historier, synge og strikke mm.<br />
I legerummet var der små borde og<br />
bænke, samt en madras til de der skulle<br />
hvile. I legestuen fandtes byggeklodser<br />
til de mindste. Bestyrerinden<br />
boede i privat bolig på første salen.
pædagoger indsender<br />
høringssvar om skolen<br />
Kommunalbestyrelsen i Dragør har startet en proces, der skal forandre skolestrukturen i kommunen.<br />
Da ændringerne også påvirker det pædagogiske område, har BUPL Hovedstaden indsendt<br />
en række kommentarer til de planlagte ændringer.<br />
Tekst: Christian Sophus Ehlers, cse@bupl.dk<br />
SKOLESTRUKTUR<br />
Politikerne på Dragør Rådhus har<br />
igangsat en proces, der skal forandre<br />
skolestrukturen. Forandringerne vedrører<br />
bl.a. antallet af klasser pr. årgang<br />
og antallet af afdelinger for de enkelte<br />
skoler. Men også det pædagogiske<br />
område vil blive berørt af ændringerne.<br />
Det vurderer Jan Poulsen, der er faglig<br />
sekretær hos BUPL Hovedstaden.<br />
Lokalefællesskaber<br />
»I høringsmaterialet taler kommunen<br />
konsekvent om at der »i første<br />
omgang« ikke vil ske en etablering af<br />
SFO’er på skolerne med dertilhørende<br />
lokalfællesskaber. Men vendingen<br />
»i første omgang« giver mig det indtryk,<br />
at Dragør Kommune på et senere tidspunkt<br />
vil oprette lokalefællesskaber<br />
mellem SFO og skolen. Jeg frygter, at<br />
denne beslutning i så fald vil gøre det<br />
af med de små trygge enheder med<br />
det stærke selvstændige pædagogiske<br />
miljø, der ellers er kendetegnet for<br />
Dragørs SFO’er,« siger Jan Poulsen.<br />
Ifølge Jan Poulsen har fagforenigen<br />
skrevet til Dragør Kommune, og<br />
påpeget, at lokalfællesskaber mellem<br />
SFO’er og skolen, ikke er foreneligt<br />
med Dragør Kommunes ambition<br />
om at have landets bedste SFO’er,<br />
som det ellers blev formuleret af politikerne<br />
i Dragør i forbindelse med<br />
beslutningen om at afskaffe Dragørs<br />
fritidshjem sidste år.<br />
»I vores høringssvar har vi netop lagt<br />
vægt på, at Dragørs SFO’er bør have<br />
Synlighed. BUPL Hovedstaden har i læserbreve i Dragør Nyt påpeget, at<br />
Dragør Kommune af hensyn til børn og pædagoger bør bevare selvstændige<br />
lokaler til kommunens SFO’er.<br />
selvstændige lokaler, der er indrettet<br />
til fritidspædagogisk praksis, hvor<br />
børnene kan udfolde sig kreativt og<br />
eksperimenterende i forskellige værkstedsaktiviteter,<br />
der giver mulighed for<br />
et alternativt læringsmiljø, der for mange<br />
børn kan være et yderst tiltrængt<br />
skifte fra skolen,« siger Jan Poulsen.<br />
Usikker økonomi<br />
En anden central brkymring for fagforeningen<br />
går på finansieringen af<br />
de planlagte ændringer i Dragør.<br />
Kommunalbestyrelsen har afsat 45<br />
millioner kroner til en udbygning på<br />
St. Magleby Skole, samt en økonomisk<br />
ramme på 5 millioner kroner til<br />
tilpasninger på henholdsvis Dragør<br />
Skole Nord og Dragør Skole Syd.<br />
Men da finansieringen af skoleudbygningerne<br />
er baseret på et ønske<br />
om at frasælge grunden for Vierdigets<br />
Skole, og dette har vist sig meget<br />
svært, da en køber har trukket<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
23
sit købstilbud tilbage, mener BUPL<br />
Hovedstaden, at Dragør Kommune<br />
bør skrinlægge planerne helt.<br />
»Vi har på baggrund af den usikre<br />
økonomiske finansiering direkte opfordret<br />
kommunalbestyrelsen til at<br />
droppe strukturændringsplanerne,«<br />
fortæller Jan Poulsen.<br />
»Vores vurdering er, at den politiske<br />
beslutning hviler på så usikre<br />
økonomiske forudsætninger, at projektet<br />
reelt ikke er gennemførbart.<br />
Og efter min mening vil en alternativ<br />
finansiering via et lån hos Indenrigsminsteriet,<br />
ikke reelt løse problemet<br />
omkring den manglende finansiering,<br />
men blot udskyde problemstillingen.<br />
Det er med til at skabe usikkerhed og<br />
SFO’ernes økonomi,« siger han.<br />
LØNBESPARELSER<br />
En samlet skare af fagforeninger på<br />
Frederiksberg er rasende over en besparelse<br />
på lønnen, som kommunalpolitikerne<br />
har lagt op til.<br />
Fordi den samlede lønudvikling<br />
på Frederiksberg har været for høj,<br />
har kommunalbestyrelsen valgt at<br />
barbere lønbudgetterne med 14 millioner<br />
kroner.<br />
Heraf skal de 3,2 millioner kroner<br />
findes direkte på det pædagogiske<br />
område: Altså blandt vuggestuer,<br />
børnehaver og SFO’er.<br />
Samarbejde med lærerne<br />
De selvstændige pædagogiske<br />
miljøer på SFO’erne i Dragør spiller<br />
ifølge Jan Poulsen en vigtig rolle<br />
som udgangspunkt for udviklingen<br />
af gode fritidstilbud til Dragørs børn<br />
og i samarbejdet mellem lærere og<br />
pædagoger. Og netop samarbejdet<br />
mellem pædagoger og lærere bør<br />
ske på et ligeværdigt grundlag, forklarer<br />
Jan Poulsen.<br />
»At SFO’erne i Dragør har deres<br />
egne lokaler, og dermed en selvstændig<br />
faglig platform, er afgørende<br />
for pædagogernes samarbejde<br />
med lærerne. Det siger sig selv, at<br />
hvis man fratager pædagogerne den<br />
selvstændige rolle, og tvinger dem<br />
over i lokaler på skolen, vil den fag-<br />
Besparelse på pædagoger<br />
Lønreduktionen på pædagogerne er<br />
helt urimelig, fordi de ikke har været<br />
med til det overforbrug, kommunen<br />
mener der har været, forklarer næstformand<br />
i BUPL Hovedstaden Mia<br />
Skou Jørgensen. Hun er en af medunderskriverne<br />
på protestbrevet.<br />
»Dengang kommunalbestyrelsen<br />
besluttede denne lønreduktion, lovede<br />
man samtidig at man ville kigge<br />
på, hvem der rent faktisk har brugt<br />
flere penge, end de måtte. Det har<br />
man ikke gjort. I stedet har man nu<br />
valgt, at alle områder skal spare.«<br />
lige ligeværdighed have trange kår i<br />
Dragør Kommune,« mener Jan Poulsen.<br />
Ifølge Jan Poulsen skaber skolestrukturændringsplanerne<br />
i Dragør<br />
det hele taget massiv usikkerhed på<br />
det pædagogiske arbejdsområde i<br />
kommunen, fortæller han.<br />
»Det fremgår, at SFO’erne »ikke i<br />
første omgang« skal flytte, men hvad<br />
med fremtiden? Det bidrager til at<br />
skabe usikkerhed for den enkelte<br />
pædagog, der ikke ved, om hun er<br />
købt eller solgt, og om hun fremover<br />
skal have en ny arbejdsplads. Den<br />
vedvarende uvished er meget opslidende<br />
for pædagogerne i Dragør<br />
og medvirker til at skabe et dårligt<br />
arbejdsmiljø,« slutter han. Y<br />
Frederiksbergpædagoger<br />
protesterer<br />
Et flertal på Frederiksberg Rådhus ønsker at gennemføre en lønbesparelse, der bl.a. rammer<br />
frederiksbergpædagogerne. En række fagforeninger har skrevet et fælles protestbrev til kommunalpolitikerne.<br />
Tekst: Christian Sophus Ehlers, cse@bupl.dk<br />
24 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
»Men det er ikke pædagogerne,<br />
der har brugt for mange penge, og<br />
dermed skabt hullet i første omgang.<br />
Det er kommunen og cheferne selv,«<br />
siger hun.<br />
Lokal løndannelse<br />
Ifølge tillidsrepræsentanten rejser<br />
sagen spørgsmål om, hvorvidt Frederiksberg<br />
Kommune overhovedet<br />
er i stand til at håndtere den lokale<br />
løndannelse, der ellers er en aftale<br />
med KL.<br />
»Jeg forstår ikke, at det kan være<br />
pædagogernes problem, at Frede
Protest. Frederiksberg<br />
Bladet<br />
beskrev pædagogernes<br />
kampagne<br />
mod forringelse af<br />
lønbudgettet i daginstitutionerne.<br />
riksberg Kommune tilsyneladende<br />
har forhandlere, der ikke ved, hvad de<br />
har at forhandle med. Kommunen har<br />
jo skrevet under på overenskomsten.<br />
Så min nervøsitet går på, om man<br />
fremadrettet kan stole på de aftaler,<br />
vi indgår med Frederiksberg Rådhus<br />
i forhold til aftalen om lokal løndannelse«,<br />
forklarer hun.<br />
»Det er simpelthen så urimeligt, at<br />
institutioner der har overholdt de lønbudgetter,<br />
kommunen har meldt ud,<br />
alligevel oplever at få beskåret deres<br />
2012-budget. Og det vel at mærke<br />
uden at de har skyld i det lønoverforbrug,<br />
der har været,« siger Mia Skou<br />
Jørgensen.<br />
Institutionerne betaler<br />
På daginstitutionsområdet har forvaltningen<br />
besluttet at finde besparelsen<br />
på belægningsgraden – altså<br />
på antallet af voksne pr. barn.<br />
En manøvre, der ifølge Mia Skou<br />
Jørgensen kan ende med at gøre besparelsen<br />
permanent. Det skyldes, at<br />
man ikke kan være sikker på om kommunen<br />
vil rykke belægningsgraden<br />
tilbage, når der igen er kommet styr<br />
på lønudgifterne, forklarer hun.<br />
Flertal for besparelsen<br />
Formanden for børneudvalget på<br />
Frederiksberg, Pernille Høxbro (K),<br />
siger om besparelserne:<br />
»Vi har de penge, vi har på Frederiksberg.<br />
Det er rigtigt, at der er lavet<br />
en mindre lønreduktion. For at hjælpe<br />
daginstitutionerne har vi beregnet for<br />
dem, hvor mange færre timer de har,<br />
så daginstitutionerne har klare linjer<br />
for, hvor mange timer de har løn til.<br />
Vi er godt klar over problematikken,<br />
men vi skal passe på skatteborger-<br />
Ifølge Mia Skou Jørgensen, der er<br />
næstformand for BUPL Hovedstaden,<br />
kan reduktionen i daginstitutionernes<br />
lønbudgetter betyde færre voksne pr.<br />
barn på Frederiksberg.<br />
nes penge, og det ansvar har vi alle.<br />
Besparelserne er gennemført med<br />
et bredt politisk flertal, hvor socialdemokraterne<br />
også er med, så det er en<br />
bred politisk beslutning«, siger hun.<br />
Ifølge formanden for børneudvalget<br />
har de fleste daginstitutioner på<br />
Frederiksberg fint tjek på deres lønudgifter.<br />
»95% af daginstitutionerne holdt<br />
lønbudgettet sidste år, og det tror jeg<br />
også på, at de kan i år. Jeg er opmærksom<br />
på at der ikke kommer dårligere<br />
service i daginstitutionerne. Vi skal<br />
levere den optimale ydelse, men det<br />
er klart, at der er en grænse for, hvor<br />
meget vi kan reducere budgettet. Jeg<br />
er også opmærksom på, at daginstitutionerne<br />
ikke i fremtiden skal holde<br />
for. Der er grænser, og vi er tæt på«,<br />
slutter Pernille Høxbro (K). Y<br />
Bag protestbrevet står en samlet<br />
medarbejdergruppe på Frederiksberg,<br />
repræsenteret ved:<br />
Frederiksberg Kommunelærerforening,<br />
BUPL Hovedstaden, Arkitektforbundet,Ergoterapeutforeningen,<br />
Danske fysioterapeuter, Kost<br />
og Ernæring, DJØF-klubben, FOA<br />
1, FOA 10, FOA/KLS, FKF, Dansk<br />
Socialrådgiverforening, SL, FOA/<br />
SOSU og LFS.<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
25
Flere pædagoger<br />
med i fællesskabet<br />
Nye tal viser, at flere pædagoger melder sig ind i det pædagogiske fællesskab i BUPL Hovedstaden.<br />
Det giver bedre service for alle medlemmer.<br />
Tekst: Christian Sophus Ehlers, cse@bupl.dk<br />
SAMMENHOLD<br />
Flere pædagoger melder sig ind i det<br />
faglige pædagogiske fællesskab i<br />
hovedstadsområdet, og stadigt færre<br />
melder sig ud. Det bekræfter en<br />
ny opgørelse fra BUPL’s medlemsafdeling.<br />
Fra december 2010 til april 2012<br />
er medlemstallet i BUPL Hovedstaden<br />
steget fra 3.954 aktive medlemmer<br />
til 4.112. Og selvom kurven tager<br />
4.100<br />
4.000<br />
3.900<br />
3.800 deC<br />
2010<br />
Jan<br />
2011<br />
26 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
et lille knæk henover efteråret 2011,<br />
er tendensen alligevel klar: Netto er<br />
der kommet godt 160 flere pædagoger<br />
med i fagforeningen over det<br />
sidste års tid.<br />
Højere service for alle<br />
Tilgangen af flere nye medlemmer gør<br />
det muligt for fagforeningen at tilbyde<br />
en bedre service til alle medlemmer,<br />
forklarer Mia Skou Jørgensen, der er<br />
næstformand BUPL Hovedstaden.<br />
Feb<br />
2011<br />
MaR<br />
2011<br />
apR<br />
2011<br />
»Flere pædagoger i det pædagogiske<br />
fællesskab betyder, at alle<br />
medlemmer kan tilbydes en højere<br />
service. Helt konkret har vi sidste år<br />
kunnet styrke vores sagsbehandlerteam<br />
med en ekstra jurist. Styrkelsen<br />
af sagsbehandlerteamet betyder, at<br />
sagsbehandlingen bliver mere effektiv<br />
og målrettet den enkeltes behov<br />
i endnu større udstrækning end tidligere,«<br />
mener Mia Skou Jørgensen.<br />
MaJ<br />
2011<br />
Jun<br />
2011<br />
Jul<br />
2011
auG<br />
2011<br />
Udviklingen med stigende medlemstal<br />
er unik, da fagbevægelsen<br />
generelt oplever tilbagegang. Men<br />
altså ikke blandt pædagogerne i hovedstadsområdet.<br />
Stigende børnetal<br />
Ifølge arbejdsmarkedsforsker Carsten<br />
Strøby Jensen fra Københavns<br />
Universitet kan forklaringerne på det<br />
stigende faglige organisering blandt<br />
pædagogerne i hovedstadsområdet<br />
være mange, men bl.a. demografiske<br />
forhold spiller ind, vurderer han.<br />
»Det stigende børnetal i både<br />
København og Frederiksberg Kommune<br />
betyder større efterspørgsel<br />
på pædagoger til byens daginstitutioner.<br />
Og flere pædagogiske arbejdspladser<br />
betyder også flere indmeldelser<br />
i fagforeningen«, mener<br />
Carsten Strøby Jensen.<br />
»Det vil ofte være sådan, at lokale<br />
strukturelle ændringer indenfor fx<br />
pædagogernes arbejdsområde, vil<br />
få direkte betydning for antallet af<br />
medlemmer i en fagforening.«<br />
sep<br />
2011<br />
oKt<br />
2011<br />
nov<br />
2011<br />
Krisebevidsthed<br />
Ikke kun det stigende børnetal i hovedstadsområdet<br />
er ifølge Carsten<br />
Strøby Jensen forklaring på det stigende<br />
medlemstal i pædagogernes<br />
fagforening. Også krisebevidstheden<br />
kan tænkes at spille positivt ind<br />
på antallet af medlemmer, vurderer<br />
han.<br />
»Vi ved at der er en tæt kobling mellem<br />
A-kasse og fagforening. Derfor<br />
vil det ofte være sådan, at hvis flere<br />
melder sig ind i A-kassen, vil det have<br />
en afsmittende effekt på antallet af<br />
medlemmer i fagforeningen. I perioder<br />
med usikkerhed fx i forbindelse<br />
med omstruktureringer eller strukturelle<br />
ændringer på institutionsområdet,<br />
ser man et øget incitamentet til<br />
at være medlem af en fagforening og<br />
en A-kasse, der kan hjælpe en, hvis<br />
man møder udfordringer i sit arbejdsliv<br />
eller ligefrem bliver fyret,« forklarer<br />
forskeren.<br />
Et styrket mandat<br />
En styrket fagforening forbedrer<br />
ifølge Mia Skou Jørgensen ikke kun<br />
pædagogernes individuelle service<br />
– altså medlemmets adgang til<br />
specialviden, juridisk assistance og<br />
deC<br />
2011<br />
bistand, hvis den enkelte bliver afskediget,<br />
syg eller kommer ud for en<br />
arbejdsskade. En styrket fagforening<br />
med flere medlemmer, stiller nemlig<br />
også pædagogerne som samlet<br />
gruppe stærkere, når BUPL forhandler<br />
med arbejdsgiverne eller udtaler<br />
sig i pressen.<br />
»Som fagforening kæmper vi ikke<br />
kun for det enkelte medlems løn- og<br />
ansættelsesvilkår, vi taler også pædagogernes<br />
sag i offentligheden, i<br />
pressen og overfor de kommunale<br />
politikere. Et stigende medlemstal<br />
betyder ganske enkelt, at vi står med<br />
et stærkere mandat, og det sikrer, at<br />
det anerkendes og accepteres, at vi<br />
taler på pædagogernes vegne, eksempelvis<br />
i forhandlinger med kommunerne.«<br />
»Helt grundlæggende er vores<br />
fælles fagforening jo aldrig stærkere,<br />
end vi pædagoger gør den,« slutter<br />
hun.<br />
I alt er der godt 55.000 pædagoger<br />
med i BUPL-fagforeningerne. Y<br />
Flere med i fællesskabet. Stadig flere pædagoger<br />
i hovedstadsområdet organiserer sig i BUPL.<br />
»Flere medlemmer giver pædagogerne et stærkere<br />
mandat i forhandlingerne med kommunerne,«<br />
mener næstformand Mia Skou Jørgensen.<br />
Jan<br />
2012<br />
Feb<br />
2012<br />
MaR<br />
2012<br />
4.112<br />
apR<br />
2012<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
27<br />
Foto: Torben Kastrup
LEDERHJØRNET<br />
livet er ikke for de<br />
Så hvordan undgår vi at knække? Måske er tillid vejen. Institutionsledere af alle slags, er under<br />
konstant beskydning fra alle sider for tiden. Det skorter ikke på ekspertudtalelser om fejl og<br />
mangler, og heller ikke på lovprisning af nye strukturer eller ideer som tilsyneladende kan<br />
fjerne alle problemer med et penselstrøg. Indimellem føles det som om vi befinder os midt i en<br />
nyfortolkning af H.C. Andersens klassiker, Kejserens nye klæder.<br />
Tekst: Kirsten Nøhr Bergstrup, næstformand for BUPL Hovedstadens bestyrelse for lederforeningen<br />
At være leder på en institution, stor<br />
eller lille, af en klynge, et område,<br />
en halv bydel, eller hvilken form den<br />
end måtte have, er en mangfoldig<br />
opgave. Vores vilkår som ledere er<br />
vidt forskellige, og det er som om<br />
alle andre end lederne selv, har fået<br />
retten til at fortælle hvordan ledelsen<br />
skal bedrives, og først og fremmest<br />
hvor vi fejler. Som leder har<br />
man ansvar, stort ansvar. Proportionerne<br />
og opgaverne er forskellige,<br />
nogle har ansvar for 3 ansatte og<br />
andre for 100, nogle har ansvar for<br />
30 børn og andre for tusind. Så<br />
hvad er god ledelse på det pæda-<br />
vIdste du at …<br />
gogiske område? God ledelse må<br />
være en hyldest til mangfoldigheden,<br />
god ledelse må og skal kendetegnes<br />
på, at den ikke er éns to<br />
steder, i erkendelse af at opgaven<br />
er forskellig. Der er også dårlig ledelse<br />
derude. Dårlig ledelse som er<br />
afhængig af og kan være underlagt<br />
dårlig ledelse. Hvis du som leder<br />
har en bestyrelse som arbejdsgiver,<br />
og den bestyrelse ikke evner<br />
at se andre løsninger end de der<br />
tilgodeser egne behov, er dine forudsætninger<br />
for at træde i karakter<br />
som leder, også begrænsede. Hvis<br />
din ledelse er kommunal, og kom-<br />
Som leder og lokalt medlem af BUPL er du automatisk med i lederforeningen i<br />
Hovedstadsområdet?<br />
At erfaring viser, at jo mere kontakt ledere har med BUPL, desto gladere bliver<br />
de også for at være med i lederforeningen?<br />
At lederforeningen også er medspiller, når det kommer til lønforhandlinger?<br />
At lederforeningen ofte har indflydelse helt oppe på borgmesterniveau?<br />
At BUPL Hovdstaden har et Sekretariat for Ledere, som er ledernes egen<br />
indgang til fagforeningen, og hvor der er en personsagsbehandler ansat der<br />
arbejder med personsager vedr. ledere?<br />
28 <strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
munens interesser er økonomiske,<br />
forklædt som pædagogisk kvalitet,<br />
er dine vinger også stækkede, og<br />
din ledelse påvirket af dårlig ledelse.<br />
Løser vi problemerne med at<br />
indføre flere kontrolfunktioner, flere<br />
sanktioner, flere krav? Ved at bringe<br />
flere eksperter, med eget behov<br />
for at etablere sig, på banen? Eller<br />
kunne det tænkes at ledernes evner<br />
og dermed det de giver videre bliver<br />
bedre hvis de bliver mødt med<br />
tillid og forståelse? I bogen Tilliden<br />
og magten, kalder forfatterne det<br />
– »En tilvalgt risiko med forventet<br />
mergevinst«. Hvis nu staten viser<br />
kommunen tillid og kommunen<br />
fjerner kontrolfunktioner, regler og<br />
restriktioner på ledelsesområdet.<br />
Hvis kommunen vælger at sige; –<br />
»Nu har vi givet jer budgettet og<br />
kaldt det selvforvaltning, så nu stoler<br />
vi på at I forvalter selv, at I er<br />
dygtige, ansvarlige ledere, og at<br />
I kan tage vare på et budget og<br />
en pædagogisk ledelse. Vi beder<br />
ikke om prognoser, redegørelser og<br />
forklaringer på hvordan i selvforvalter,<br />
men stoler på at I kan det. Vi<br />
stoler på at I, hvis vi viser Jer tillid<br />
også kommer til os når I har brug<br />
for hjælp«. Hvad ville det gøre ved<br />
lederne på institutionerne? Måske
knækkede<br />
Kirsten Nøhr Bergstrup er næstformand i BUPL Hovedstadens bestyrelse for lederforeningen<br />
og suppleant i BUPL’s centrale lederbestyrelse, hun er 53 år og leder af den<br />
selvejende institution Saxoly på Vesterbro: »Jeg har været med i lederforeningen i fire<br />
år. Før sad jeg i et hav af udvalg, men jeg stillede op til lederforeningen, fordi jeg gerne<br />
vil bidrage til, at BUPL støtter lederne endnu bedre,« siger hun.<br />
ville de tænke; »De stoler virkelig<br />
på mig, den tillid vil jeg da forsøge<br />
at leve op til«. Måske ville mergevinsten<br />
være, at lederne, når de bliver<br />
mødt med tillid og tiltro også bliver<br />
inspireret til at give det videre og<br />
lysten til at yde noget ekstraordi-<br />
Kontakt din<br />
lokale lederrådgivning<br />
Er du leder og står du med en faglig<br />
udfordring eller et problem i dit arbejdsliv<br />
er du altid velkommen til at<br />
kontakte BUPL Hovedstadens Sekretariat<br />
for ledere. Lederansvarlig<br />
Henriette Brockdorff og sekretærene<br />
Lilli Petersen og Dan Lange er klar<br />
til at rådgive dig på tlf. 3546 5750.<br />
På disse sider vil en repræsentant for BUPL<br />
Hovedstadens bestyrelse for lederforeningen<br />
i hver udgave af Pædagogikken skrive en klumme<br />
om pædagogfaglig ledelse. Klummen er<br />
alene udtryk for skribentens holdning.<br />
bestyrelsen for lederforeningen i bupl hovedstaden<br />
Foto: Klaus Sletting<br />
nært vil vokse i styrke? Hvis min<br />
leder stoler på mig – ikke kun i ord<br />
men i handling, er det også lettere<br />
for mig at stole på mine medarbejdere.<br />
Hvis tillid er dagsordenen i<br />
en kommune – ikke bare på papiret<br />
– vil det så ikke forplante sig og<br />
blive bragt videre i hele systemet?<br />
Måske når personalet føler at de<br />
bliver mødt med tillid af deres leder,<br />
får de endnu større lyst til at yde<br />
en ekstraordinær indsats og vise<br />
tillid til lederen, til børnene og forældrene?<br />
Hvis det altid var under<br />
sådanne vilkår vi arbejdede, så ville<br />
eksperterne som lever og vokser af<br />
vores fejl og mangler måske blive<br />
stumme. Måske ville Vi blive eksperterne,<br />
og den lille dreng ville aldrig<br />
mere behøve at sige til os vi ikke har<br />
noget tøj på. Y<br />
Eva Hallberg, formand Bryggehuset, København<br />
Kirsten Nøhr Bergstrup, næstformand Saxoly, København<br />
Anja Johansen SFO Søstjernen, Frederiksberg<br />
Bjarne Edvin Benda Huset Fritids/Ungdomsklub, Frederiksberg<br />
Hanne Glad Gregersen Kirkevejens Fritidshjem, Dragør<br />
Henrik Thorup Højdevangens Fritidscenter, København<br />
Jens Overgaard Eriksen Børnehuset Bryghuset, Frederiksberg<br />
Jens Hastrup Kastrup Juniorklub, Tårnby<br />
Lis Brandt Johansen SFO Lindetræet, Frederiksberg<br />
Margit Lillian Huus Trekløveret, Frederiksberg<br />
Merete Liechti Vuggestuen Skottegården, Tårnby<br />
Minna Katrine Strei Børnehuset Fryden, Frederiksberg<br />
Ora Meyrowitsch Integr. Inst. Sundby Asyl, København<br />
Peter Vindt Hansen Solbakkens Vuggestue, København<br />
Signe Marie Eggert Larsen<br />
suppleanter<br />
Børnehaven, Brønderslev Allé 1, Tårnby<br />
Katrine Værum Hellsten Børnehaven, Irlandsvej 131, Tårnby<br />
Thomas Møller Jensen Kirkebjerg Fritidshjem, København<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
29
Foto: Hung Tien Vu<br />
når institutionen<br />
Der har altid været frivilligt arbejde i de pædagogiske institutioner. Det nye er, at den frivillige<br />
indsats også har fået politikernes interesse. De pædagogiske ledere har derfor brug for et mere<br />
bevidst afsæt for samspillet med frivillige. Læs her BUPL’s retningslinjer hvis det i din kommune<br />
kommer op, at man som institution »bør benytte frivillige«.<br />
Tekst: Lasse Bjerg Jørgensen, pædagog, medlem af BUPL’s forretningsudvalg<br />
FRIVILLIGE<br />
Der har altid været frivilligt arbejde<br />
i de pædagogiske institutioner: Forældre<br />
har stået for det praktiske i<br />
forbindelse med arrangementer.<br />
Frivillige kunstnere, musikere og andre<br />
har bidraget med deres viden og<br />
30<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
kunnen i projektforløb, og institutionerne<br />
har lånt lokaler af idræts- og<br />
spejderforeninger og hentet viden<br />
og materialer i landsdækkende hjælpeorganisationer.<br />
Nyt er det til gengæld, at den frivillige<br />
indsats i institutionerne og samspillet<br />
med lokalsamfundet også er<br />
blevet kommunalpolitisk interessant.<br />
For de pædagogiske<br />
ledere betyder det, at der<br />
er behov for et mere bevidst<br />
afsæt for samspillet<br />
med frivillige.<br />
Skal frivillige dække<br />
hullerne? – NEJ!<br />
Det overordnede dilemma er til at få<br />
øje på: Skal vi i en tid med besparelser<br />
og personalereduktioner til at dække<br />
hullerne med frivillig arbejdskraft?<br />
Nej, selvfølgelig skal vi ikke det. Frivillige<br />
kan og skal ikke træde i stedet<br />
for de professionelle, som har den<br />
faglige indsigt og dermed ansvaret<br />
for den faglige og etiske kvalitet. Men<br />
omvendt bør vi heller ikke gå glip af de<br />
muligheder for vores børn og unge,<br />
der kan ligge i et samspil med forældre<br />
og andre frivillige kræfter.<br />
Det er vigtigt, at tænke samspillet<br />
med frivillige bredt: Både indenfor<br />
og udenfor matriklen og indenfor og<br />
udenfor åbningstiden.<br />
Frivillige med særlige kompetencer<br />
kan give børn og pædagoger adgang<br />
til ny viden, for eksempel musikere<br />
og kunstnere eller forældre,<br />
som kan fortælle om eller vise rundt<br />
på deres arbejdsplads. Det kan også<br />
være nyttigt at indgå en aftale med<br />
den lokale bank, så frivillige bankfolk<br />
En række særlige problemstillinger<br />
knytter sig til pædagogers samarbejde<br />
med frivillige, skriver Lasse Bjerg<br />
Jørgensen. Han giver her sit bud på<br />
hvordan du som pædagog eller leder<br />
håndterer fx. forældre, der vil hjælpe til.
får en frivillig<br />
kan holde et oplæg for unge om privatøkonomi<br />
og farerne ved alle de<br />
nye lånetyper og forbrugslån.<br />
Gode og mindre gode eksempler<br />
Vi har i BUPL udarbejdet et sæt af<br />
retningslinjer og opmærksomhedspunkter,<br />
som pædagogiske ledere<br />
kan arbejde efter/tænke ind, hvis det<br />
i ens kommune kommer op, at man<br />
som institution »bør benytte frivillige«.<br />
(se faktaboks)<br />
Selv om langt de fleste erfaringer<br />
med samspillet med frivillige er<br />
gode, så kan det også indebære helt<br />
konkrete problemer. Lad mig komme<br />
med et par eksempler: En SFO har et<br />
samarbejde med en frivillig organisation<br />
om, at den står for en lektiecafé.<br />
Men oplevelsen er, at de frivillige<br />
lektiehjælpere taler til børnene på<br />
en måde, som ligger fjernt fra SFOpædagogernes<br />
værdier.<br />
I en daginstitution deltager nogle<br />
forældre frivilligt som ekstra øjne og<br />
hænder på ture. Men nogle af dem<br />
glemmer, at de har lovet at tage med,<br />
andre at de skal hjælpe med at se<br />
efter alle børn – og ikke kun lege med<br />
deres eget.<br />
I en daginstitution bruger man så<br />
lang tid på at planlægge afstemme<br />
og tilrettelægge, at man lige så godt<br />
kunne have gjort det selv.<br />
I en daginstitution er pædagogen<br />
alene på legepladsen med en frivillig.<br />
Men skal et af børnene skiftes: kan<br />
den frivillige være alene på legepladsen<br />
i mens?<br />
I en klub, hvor der er mange socialt<br />
udsatte unge, springer de frivillige fra,<br />
når de har været der i kort tid. De unge<br />
oplever i første omgang en positiv kontakt,<br />
men føler sig så ‘dobbelt’ opgivet.<br />
Der er nogle særlige problemstillinger,<br />
som knytter sig til et samarbejde<br />
med frivillige. Typisk er frivillige en<br />
flygtig ressource. Frivillige kan have<br />
svært ved at forholde sig til børn med<br />
særlige behov, og der skal investeres<br />
personaletid i at afstemme forventninger<br />
og instruere.<br />
Lederens ansvar<br />
Det er lederen, der har ansvaret for institutionens<br />
samlede opgaveløsning.<br />
Derfor er det vigtigt på forhånd at overveje<br />
formålet med et eventuelt samarbejde<br />
og fastlægge nogle spilleregler.<br />
Lederen skal blandt andet sikre<br />
kontakten med de frivillige, at klargøre<br />
opgavefordelingen mellem frivillige<br />
og ansatte og sikre, at de ansatte<br />
ved, hvilken rolle de selv har i forhold<br />
bupl’s politik for samarbejdet med frivillige i pædagogiske institutioner<br />
BUPL mener, at den frivillige indsats kan være et bidrag til at<br />
skabe et samfund med større fælles ansvarlighed, øge tilliden<br />
mellem forskellige sociale grupper, styrke den sociale kapital<br />
og sammenhængskraften.<br />
Frivillige skal ikke træde i stedet for de professionelle og andre<br />
fastansatte, fordi dis-se har den faglige indsigt og dermed<br />
ansvaret for den faglige og etiske kvalitet, kon-tinuiteten og<br />
for at borgerens rettigheder overholdes. Frivillige kan således<br />
kun blive et supplement til i velfærdsstatens opgaveløsning.<br />
til de frivillige. Derudover er der naturligvis<br />
en række økonomiske og juridiske<br />
aspekter, som lederen skal være<br />
opmærksom på, såsom behovet for<br />
forsikringer, børneattester o.s.v.<br />
Lederne kan også have en opgave<br />
med at etablere et samarbejde med<br />
frivillige og frivillige organisationer<br />
på kommunens vegne. Også udenfor<br />
matriklen er der nemlig områder,<br />
hvor den frivillige indsats kan udgøre<br />
et vigtigt supplement. For eksempel<br />
kan et samarbejde med idrætsforeninger<br />
åbne døre for børn i idrætslivet,<br />
som ellers ikke kunne deltage.<br />
Familier til børn med diagnoser kan<br />
have gavn af erfarings- eller udvekslingsgrupper.<br />
Fivllige kontaktfamilier<br />
eller andre frivillige tiltag kan også<br />
være til gavn for børn og unge med<br />
en svag social baggrund som en<br />
støtte til at få kulturelle oplevelser.<br />
Samarbejdet med frivillige og frivillige<br />
foreninger kan være en vej til<br />
innovation og nytænkning i måden,<br />
vi løser opgaverne på. Fremmede<br />
nysgerrige blikke på vores dagligdag<br />
kan være med til at give nye idéer<br />
og inspiration til andre måder at løse<br />
opgaverne på. Når det forløber godt,<br />
kan samarbejdet med frivillige på den<br />
måde blive til gensidig nytte … Y<br />
BUPL mener endvidere, at det er ledelsen i samarbejde med<br />
TR på den enkelte insti-tution, der vurderer, hvorvidt de ønsker<br />
og har ressourcer til at indgå i samarbejdet med frivillige.<br />
Erfaringer viser, at frivillige kan supplere de professionelle<br />
med andre kompetencer og viden. Herunder at et samspil<br />
mellem pædagogiske institutioner og frivillige for-eninger på<br />
nogle områder kan være en støtte til arbejdet med børn, unge<br />
og deres familier. Derfor anbefaler BUPL, at der arbejdes for<br />
at skabe et større kendskab til mulighederne i at samarbejde<br />
<strong>PÆDAGOGIKKEN</strong> SOMMER 2012<br />
31