teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Indlemmelser i Kolding 1930.<br />
44<br />
Indlemmelse og<br />
trafikproblemer 1925-1945<br />
I 1923 <strong>for</strong>lod borgmester Oluf Bech Kolding, da han fik tilbudt stillingen<br />
som Nationalbankdirektør i Århus. Han efterfulgtes af socialdemokraten<br />
Hans Soll, og i hans og efterfølgeren, den konservative<br />
Th. Fischer-Nielsens borgmestertid var kommunale besparelser og<br />
indlemmelses<strong>for</strong>handlingerne de dominerende temaer. Da en frivillig<br />
aftale om indlemmelse ikke kunne opnås, nedsatte Indenrigsministeriet<br />
den 1. april 1928 en indlemmelseskommission under<br />
ledelse af amtmand Kay Ulrich og byrådssekretær Niels Jacobsen, og<br />
ved særlig lov blev det vedtaget, at hele Kolding Landsogn samt de<br />
bymæssigt bebyggede dele af Harte-Bramdrup, Seest, Vonsild og<br />
Dalby land<strong>kommune</strong>r skulle indlemmes. Der var således tale om en<br />
tvangsindlemmelse, men med en overgangsperiode <strong>for</strong> de indlemmede<br />
distrikters indbyggere på 15 år. Kolding Købstads areal blev<br />
<strong>for</strong>øget fra 794 ha til 1577 ha, og befolkningstallet steg fra 16.214 til<br />
21.285. Vejnettet blev <strong>for</strong>øget fra 27 til 48 km.<br />
Indlemmelsen i 1930 var <strong>for</strong> Kolding en skelsættende begivenhed.<br />
Den bedre økonomi, som fulgte med de gode skatteydere fra de tidligere<br />
skattely, gjorde, at stagnation blev vendt til fremgang. I slutningen<br />
af 1920erne var Stadsingeniørens Kontor travlt beskæftiget<br />
med at igangsætte nødhjælpsarbejder, og Kolding blev en af de<br />
første byer, der kom ud af krisen og den store arbejdsløshed. Skatteprocenten<br />
i Kolding faldt fra 17,9 i 1927/28 til 12,8 i 1934, og allerede<br />
i 1932 var arbejdsløshedsprocenten <strong>for</strong> nedadgående.<br />
Kloakering og ny losseplads<br />
Kloakeringen i den sydlige bydel, der begyndte i 1926, skete i et samarbejde<br />
mellem Seest og Vonsild Kommuner, der gik ind <strong>for</strong> en af<br />
stadsingeniør Lassen udarbejdet plan. Planen kunne man blive enige<br />
om, men det største problem var, hvem der skulle have lov til at<br />
levere arbejdskraften. Man nåede frem til, at det måtte være rimeligst<br />
at følge anlægssummens <strong>for</strong>deling, så arbejdskraften skulle <strong>for</strong>deles<br />
med 3/16 til Seest, 5/16 til Vonsild og 8/16 til Kolding. I begyndelsen<br />
af 1930erne <strong>for</strong>tsatte kloakeringsarbejderne i den indre by,<br />
bl.a. Klostergade/Munkegadekvarteret. I 1933 kunne stadsingeniøren<br />
<strong>for</strong>tælle, at mellem 1929 og 1933 var antallet af vandklosetter<br />
steget fra 1000 til 2000, men jo flere vandklosetter, der blev installeret,<br />
jo større blev <strong>for</strong>ureningen, der også <strong>for</strong>øgedes med byens vækst<br />
og stigende industrialisering.<br />
I begyndelsen af 1930erne var spildevandstilførslen til Slotssøen<br />
stort set ophørt ved anlæg af afskærende kloakledninger omkring<br />
søen, bl.a. i 1938 en kloakpumpestation ved Astoria (nu Kolding<br />
Byferie). Til gengæld begyndte <strong>for</strong>ureningsproblemerne at melde sig<br />
i Kolding Å og i fjorden.<br />
Forudsætningen <strong>for</strong>, at Kolding Kommune fik tilladelse til kloakering<br />
af den sydvestlige del af Kolding i 1943 var, at et centralt rensningsanlæg<br />
skulle være bygget inden <strong>for</strong> 10 år.<br />
Efter at man i en periode bl. a. havde anvendt det yderste af nordhavnen<br />
til losseplads, drøftede Gade- og Vejudvalget på et møde den<br />
12. december. 1939 en flytning af lossepladsen, og i <strong>for</strong>året 1940<br />
toges en ny losseplads i brug yderst på Tvedvej. Men også her gav