teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Stejlbjerg Allé 2-8, 1917.<br />
Kloakanlæg i Låsbygade. 1 m-ledningen<br />
gennem Fremads gård (nu Kolding<br />
Byferie). November 1922.<br />
Udsigten og Frydsvej-karreerne, begge tegnet af arkitekt Ernst Petersen.<br />
Det omfattende kommunale boligbyggeri kunne dog ikke<br />
afhjælpe bolignøden. Kommunen måtte opføre eller indrette husvildeboliger,<br />
bl. a. Havneboligerne og Uldspinderiet, der lå på Vejlevej.<br />
En meget stor og tiltrængt reserve af byggegrunde fik man efterhånden<br />
i de tidligere kolonihaver og haveselskaber, der i stort tal<br />
blev kloakeret og delvis byggemodnet i 1920erne og 1930erne.<br />
Mange af disse grunde blev dog først bebygget efter 2. verdenskrig.<br />
Ideen om, at hjulene skulle holdes i gang ved anlægsarbejder var<br />
utvivlsomt rigtig på langt sigt, men på kort sigt bragte disse mange<br />
anlægsinvesteringer den kommunale økonomi ud af balance, da alt<br />
var lånefinansieret. I 1922 måtte <strong>kommune</strong>n ud over at fastsætte en<br />
meget høj skatteprocent udskrive fire måneders ekstraskat - og en<br />
indlemmelse af de bymæssigt bebyggede dele af omegnssognene<br />
blev endnu vanskeligere.<br />
Nye boligkvarterer<br />
Kort efter, at Lassen var blevet stadsingeniør, blev den nye Bellevueudstykning,<br />
der blev indlemmet i Kolding Kommune, bebygget. De<br />
tidligere kolonihaver i Riis Toft og Stejlbjergvejkvarteret blev sagt op<br />
med henblik på udstykning. Under krigen blev Gl. Dalbyvej <strong>for</strong>synet<br />
med sidegader, og i 1920erne blev Kongebrogade og Skovhøj bebygget.<br />
Byen voksede mod syd på begge sider af Haderslevvej og på<br />
Brændkjærgårds marker syd <strong>for</strong> Agtrupvej. Omkring 1930 boede<br />
halvdelen af Koldings befolkning syd <strong>for</strong> åen. I den nordlige bydel<br />
byggedes mellem Gøhlmannsvej og Dyrehavevej og også nord <strong>for</strong><br />
Dyrehavevej på gården Belvederes jorder. Samtidig <strong>for</strong>egik der et<br />
betydeligt villabyggeri i de sogne<strong>kommune</strong>r, der grænsede op til<br />
Kolding. Her var der ingen styring af byggeri, kloakering og<br />
udstykninger.<br />
Efterhånden så grundejerne en <strong>for</strong>del i, at de private veje blev<br />
offentlige, men før de kunne blive det, skulle de istandsættes. I 1913<br />
drejede det sig om Mariegade, Kralundsgade og Ny Vestergade, i<br />
1914 Lykkegårdsvej (de dele, der lå i Kolding Købstad). I 1921 blev<br />
Domhusgade offentlig vej og i 1923 Sct. Jørgens Gade.<br />
41