teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Rasmus Andersens statue af Chr. Berg,<br />
ca. 1910.<br />
Kilden ved Marielund.<br />
Kolding Cyklebane ca. 1899.<br />
placeret i 1906, og det første syn, der mødte den rejsende, der kom<br />
med toget til Kolding. I 1909 udarbejdede stadsingeniør Løchte en<br />
helt ny plan <strong>for</strong> pladsens ud<strong>for</strong>mning. En anden af byens pladser,<br />
Markedspladsen <strong>for</strong> enden af Låsbygade, måtte vige <strong>for</strong> De Gamles<br />
Hjem, og her tegnede Løchte Vejlevejs ny gade<strong>for</strong>løb.<br />
I 1904 overtog købstaden de såkaldte landevejsgader fra amtet.<br />
Det drejede sig om gennemfartsvejene gennem byen: Søndergade,<br />
Helligkorsgade, Østergade, Akseltorv, Adelgade, Låsbygade, Sønder<br />
Klostergade (nuværende Klostergade) og Øster Klostergade (Munkegade<br />
og den sydlige del af Fredericiagade). Købstaden fik et<br />
engangsbeløb på 50.000 kr. og påtog sig derefter ansvaret <strong>for</strong> vedligeholdelse,<br />
<strong>for</strong>nyelse og evt. udvidelse af vejene.<br />
Byplanlægning, de grønne områder og sporten<br />
Byplanlægning i vore dages <strong>for</strong>stand kendte man ikke omkring år<br />
1900.<br />
Byrådet var sparsommeligt på borgernes vegne, og man pålagde<br />
ikke borgerne flere begrænsninger end højst nødvendigt. Det betød<br />
ikke, at man ikke ønskede en smuk og grøn by. Man havde et udvalg<br />
til byens <strong>for</strong>skønnelse, Udvalget <strong>for</strong> Kommunens Lystanlæg, »der<br />
drager omsorg <strong>for</strong>, at de på overslaget bevilgede beløb anvendes på<br />
bedste måde, så navnlig den byen tilhørende lystskov og de <strong>for</strong>skellige<br />
lystanlæg holdes i god og smuk orden«. Udvalget havde ansvaret<br />
<strong>for</strong> Marielund og Kolding Skov, der ejedes af Kolding Kommune,<br />
men lå i slotssognet og Bramdrup sogn. Inden <strong>for</strong> <strong>kommune</strong>grænsen<br />
tog udvalget sig bl.a. af Stejlbjerganlægget, og de havde stået <strong>for</strong><br />
planering og beplantning af byens nyeste anlæg, Tivoli (Nordre<br />
anlæg), der var erhvervet af Kolding Kommune i 1897.<br />
Et særligt udvalg, Udvalget <strong>for</strong> Cykle-, Is- og Sportsbanen, stod <strong>for</strong><br />
administrationen af den nye sportsplads, som <strong>kommune</strong>n erhvervede<br />
i 1901. Byrådet besluttede at overtage Cykelbanen med Olympia,<br />
der i <strong>1898</strong> var anlagt <strong>for</strong> private midler. I de første år af århundredet<br />
var der ikke meget interesse <strong>for</strong> stedet og sporten - fritiden var meget<br />
sparsom <strong>for</strong> flertallet af befolkningen, og begrebet ferie var ukendt<br />
<strong>for</strong> de fleste. Anlægget lå ubenyttet hen, men da Kolding Herreds<br />
Landbrugs<strong>for</strong>ening i 1909 ansøgte om at benytte pladsen til dyrskueplads,<br />
fik man bevilget penge til en dræning af området, der gjorde<br />
det mere brugbart.<br />
Markudvalget, <strong>for</strong>kortelsen <strong>for</strong> Udvalget <strong>for</strong> Jorder og Skove samt<br />
Markvejene, tog sig af <strong>for</strong>pagtning af marker, havelodder og andre<br />
opgaver i byens udkanter. Det stod bl.a. <strong>for</strong> udlejningen af Excersermarken<br />
nord <strong>for</strong> Dyrehavegård til græsning og <strong>for</strong> udlejning af de<br />
meget populære havelodder, bl.a. i Riis Toft. År 1900 var alle 353<br />
havelodder udlejet, og der var ønsker om flere.<br />
29