teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sdr. Landevej, nu Haderslevvej i 1901.<br />
28<br />
Anker Lau vognmand Poulsen i Sdr. Klostergade. Han erhvervede<br />
den i 1907.<br />
Gadernes vedligeholdelse<br />
I 1869 trådte Købstadkommunalloven i kraft og samtidig udstedte<br />
det nye byråd i Kolding en Vedtægt om Gader, Veje og Vandløb.<br />
Den handlede om, at Byrådet kunne erklære en gade eller vej <strong>for</strong><br />
offentlig, når den brugtes af flere, og afgøre, hvor meget grundejerne<br />
på gaden skulle betale <strong>for</strong> istandsættelse af vejen, inden den blev<br />
offentlig. Halvdelen af udgifterne til brolægning skulle betales af<br />
grundejerne. Når istandsættelsen var færdig og betalt, overtog <strong>kommune</strong>n<br />
den fremtidige vedligeholdelse, renholdelse og belysning.<br />
Private veje, der brugtes af flere, skulle holdes i farbar stand og <strong>for</strong>synes<br />
med <strong>for</strong>svarligt afløb.<br />
I begyndelsen af 1900-tallet kendte man kun til brosten og skærver<br />
som vejbelægningsmateriale. Indfaldsvejene til Kolding var skærvebelagte<br />
og det støvede meget. Byen havde ingen vejtromle, den fik man<br />
først i 1912. De centrale gader var brolagte, Jernbanegade blev det<br />
kort før århundredskiftet, og i det første tiår af 1900-tallet blev Rendebanen,<br />
Kirkestræde og Klosterstræde (nu Kongebrogade) brolagt.<br />
I 1910 fik Byrådet en ansøgning fra Allégade (Konsul Graus Gade)<br />
og Klosterstræde (nordlige del af Kongebrogade) om brolægning,<br />
men det blev afvist, da der var andre gader, der trængte mere, især<br />
Frederiksgade (Tøndervej) og Sdr. Landevej (Haderslevvej).<br />
I de første år af 1900-tallet var det især Jernbanepladsens ud<strong>for</strong>mning,<br />
man diskuterede. Det var det sted, hvor Chr. Bergs statue blev