teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Adelgade. Foto fra ca. 1910.<br />
Elektricitetsværkets hovedindgang.<br />
Bygningsvedtægten er dateret samtidig med instruksen <strong>for</strong> bygningsinspektøren,<br />
den 26. august 1903.<br />
Efter denne instruks skulle bygningsinspektøren, hvis en ansøgning<br />
om byggeri krævede Bygningskommissionens eller Byrådets<br />
afgørelse, inden 8 dage tilstille Bygningskommissionens <strong>for</strong>mand<br />
sagen med bilag til kommissionens behandling. Hvis sagen ikke<br />
krævede kommissionens godkendelse, skulle bygningsinspektøren<br />
inden 8 dage give bygherren skriftlig besked om de vilkår, der krævedes<br />
i <strong>for</strong>bindelse med arbejdets udførelse. Når der var givet en byggetilladelse,<br />
skulle bygningsinspektøren føre nøje tilsyn med, at lovgivningens<br />
bestemmelser fulgtes. Når et byggeri var afsluttet og fundet i<br />
overensstemmelse med de givne <strong>for</strong>skrifter, skulle bygningsinspektøren<br />
meddele byggeattest <strong>for</strong> det udførte byggeri mod erlæggelse af<br />
det fastsatte gebyr. Herudover skulle han på <strong>for</strong>langende bistå Sundhedskommissionen<br />
ved undersøgelse af, hvorvidt en bygning var<br />
tjenlig til beboelse.<br />
Når en bygning ikke opførtes i gadelinien, kunne Bygningskommisionen<br />
bestemme, at der i gadelinien skulle anbringes jernstakit eller<br />
mur. Ethvert bygningsarbejde skulle udføres på <strong>for</strong>svarlig måde, af<br />
<strong>for</strong>svarlige materialer, og enhver ny bygning skulle opføres på et fundament,<br />
som var <strong>for</strong>svarligt i <strong>for</strong>hold til bygningens størrelse. Alle<br />
udvendige mure skulle opføres af grundmur efter bestemte regler.<br />
Det var således en helt ny kommunal opgave. Socialdemokraten,<br />
redaktør Knud Hansen, skrev senere, at Løchte ikke havde haft det<br />
nemt som bygningsinspektør. Håndværksmestrene havde gjort, hvad<br />
der passede dem, og havde ignoreret hans anvisninger - og det kan<br />
næppe undre.<br />
De kommunale værker<br />
Det var et stort fremskridt i levestandard <strong>for</strong> de mennesker, der<br />
havde råd til at tilslutte sig de kommunale værker og deres »produktion«<br />
af gas, vand og elektricitet, der via ledningsnettet og stikledninger<br />
førtes frem til det sted, hvor den enkelte skulle bruge det. I<br />
Kolding var både Gasværket, Vandværket og Elektricitetsværket kommunale<br />
- sådan var det ikke i alle byer - men det var så også et<br />
spørgsmål om store kommunale udgifter, når værkerne skulle<br />
udvides, og det blev de alle i det første tiår af 1900-tallet på grund af<br />
den store efterspørgsel både fra erhvervsvirksomheder og private.<br />
De tre værker havde hver deres kommunale udvalg, og de tre<br />
udvalg optog en stor del af Løchtes tid, selv om han sjældent deltog i<br />
deres møder. Efter 1904 havde værkerne hver deres bestyrer, der tog<br />
sig af den daglige drift, men som eneste kommunalt ansatte ingeniør<br />
skulle han projektere eller medvirke ved projekteringen af deres<br />
udvidelser, styre de håndværkere, der udførte dem, og opmåle og<br />
holde styr på det stadig større ledningsnet. Således i 1909, hvor<br />
Gade- og Vejudvalget henstiller, at stadsingeniøren, da han alligevel<br />
er i gang med at opmåle vandværksnettet, også opmåler, hvor meget<br />
brolagt vej, der er i byen og hvor meget, der er makadamiseret<br />
(skærvebelagt).<br />
Gasværket<br />
Gasværket, der var bygget på havnen i 1861, oplevede i årene<br />
omkring århundredskiftet en meget stærk <strong>for</strong>brugsfremgang, både<br />
som kogegas og til belysning, og byens større udstrækning betød et<br />
21