teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
teknisk forvaltning kolding kommune 1898 - 1998 - Dansk Center for ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
C.P.C. Schjørring, borgmester i Kolding<br />
1877-1909.<br />
Stadsingeniøren skulle bo på byens grund, han måtte ikke uden<br />
Byrådets samtykke <strong>for</strong>lade byen i længere tid end 8 dage, og han<br />
måtte ikke uden Byrådets samtykke udføre arbejde <strong>for</strong> andre <strong>kommune</strong>r<br />
eller <strong>for</strong> private. Endelig skulle han, hvis det <strong>for</strong>langtes, også<br />
fungere som bygningsinspektør mod ekstra betaling.<br />
Stads- og havneingeniøren bliver også bygningsinspektør<br />
Det var borgmester Schjørring, der ved byrådsmødet den 19. december<br />
1901 stillede <strong>for</strong>slag om, at Kolding fik en byggevedtægt som<br />
mange andre byer allerede havde, og at der blev ansat en bygningsinspektør,<br />
<strong>for</strong> der var slet ikke noget tilsyn med byggeriet »på<br />
marken«, og Bygningskommisionens tilsyn med byggeriet i byen var<br />
ikke effektivt. Han henviste til, at han allerede 20 år tidligere havde<br />
fremsat et lignende <strong>for</strong>slag, men det var strandet på konsul H.H.<br />
Graus modstand - da Graus bygninger i særlig grad trængte til tilsyn!<br />
Et udvalg bestående af Schjørring, fabrikant I. A. Hansen og J.L.<br />
Hansen blev nedsat. De satte Løchte i gang med at udarbejde et<br />
<strong>for</strong>slag - men det blev alt <strong>for</strong> omfattende efter deres mening. Så fik I.<br />
A. Hansen fremskaffet vedtægten fra Århus, og efter at de havde<br />
drøftet og ændret den, blev det <strong>for</strong>elagt året senere på byrådsmødet<br />
den 4. december 1902.<br />
Risikoen ved en bygningsvedtægt var i følge Lau, at den kunne få<br />
folk til at bosætte sig i Kolding Landsogn, <strong>for</strong>di der ikke der var<br />
denne skat på byggeriet. Det besluttedes at udsætte sagen til efter<br />
valget i januar 1903, og først i august 1903 <strong>for</strong>elå en Bygningsvedtægt<br />
<strong>for</strong> Kolding Købstad, samtidig fik stads- og havneingeniøren<br />
pålagt arbejdet som bygningsinspektør i henhold til en særlig<br />
instruks og <strong>for</strong> et beløb af 400 kr. ekstra om året. Til dette skulle han<br />
have fast kontortid.<br />
Arbejdsmæssigt betød det <strong>for</strong> Løchte, at han, når han havde modtaget<br />
anmeldelse om byggeri, inden 4 dage skulle undersøge byggeriets<br />
lovmæssighed og i tvivlstilfælde indkalde Bygningskommissionen.<br />
Når en byggetilladelse var givet, skulle han føre tilsyn med, at lovgivningens<br />
bestemmelser fulgtes og efter byggeriets afslutning udstede<br />
en byggeattest.<br />
Løchte fritages <strong>for</strong> arbejdet som driftsbestyrer på Elektricitetsværket<br />
I januar 1904 indstillede Elektricitetsudvalget til Byrådet, at stadsingeniøren<br />
blev fritaget <strong>for</strong> arbejdet som driftsbestyrer på Elektricitetsværket,<br />
og at den i 1902 ansatte værkfører E.W. Buemann blev<br />
ansvarlig leder af værket. Det passede <strong>for</strong>mentlig både stadsingeniøren<br />
og udvalget udmærket. Hans opgave var nu <strong>for</strong> Elektricitetsudvalget<br />
at stå <strong>for</strong> de større projekter, udarbejde tegninger og konditioner<br />
og ikke beskæftige sig med den daglige drift. Buemann fik fra<br />
1905 et ingeniørhonorar på 500 kr. årligt.<br />
I de følgende år arbejdede Løchte med planerne <strong>for</strong> et nyt kloaksystem,<br />
med udvidelser af ledningsnettet <strong>for</strong> Vand-, Gas og Elektricitetsværkerne<br />
som følge af byens vækst, udbygning af Gasværket og<br />
Elektricitetsværket, planlægning af nye udstykninger, anlæg af nye<br />
kajer og pakhuse på havnen samt behandlede en lang række byggesager.<br />
Hans kontor<strong>for</strong>hold var ikke særlig gode. Han holdt til i to<br />
værelser i Bleggårdsstræde i hjørnebygningen til Vestergade. Hans<br />
efterfølger, C.A. Lassen, husker at der var så fugtigt, at vandet drev<br />
13