Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
54 ANDERS BJERRUM<br />
A. Aber sie kennen mich doch.<br />
B. Nein ich kenne sie gar nicht.<br />
A. Wir sind in der schule zusammen gegangen, ich bin N. N.<br />
B. Ja så kæn'ør æ dæm.<br />
Derpå dansk og senere atter tysk. Skont springet tit sker tilfældigt,<br />
er det vel næppe ganske tilfældigt, at genkendelsesojeblikket bragte<br />
dansk frem. Noget mere om de almind. sprogforhold en anden gang.<br />
14/4 1858 til Adjunkt A.K.Greibe.<br />
... Et hovedspørgsmål for vore ethnografiske forhold er. Have Friserne<br />
boet fra Rin til Hvidå uafbrudt? At Friserne have fyldt rummet<br />
fra Veser til Elben, er næppe bevisligt. Friser ere senere indførte i Ditmarsken,<br />
men at Ditmarsken egentlig har været frisisk, kan næppe<br />
bevises. Den der hos os især har ført ordet om Friserne var en snakkesalig<br />
udlevet olding, Outzen 1 (hans forfattervirksomhed falder fra hans<br />
65—75de år). Han fortæller, at de først boede til promontorium Cimbricum<br />
(skal vel være Skagen), senere til Ribe, som om alt dette lod sig<br />
bestemt eftervise; og dog er det ren imagination. Klee 2 går ligefrem i<br />
Outzens fodspor og antager Outzens sætning om frisisk som rod til alt<br />
muligt, (som beslægtet med etruskisk). At Friserne hos os have tabt<br />
meget terrain, er i alt fald ubevisligt. Da de deles i Frisones de lege<br />
Frisonica og de lege Danica skulde jeg næsten antage at de sidste (på<br />
fastlandet) ere gåede over fra øerne, og at øboerne ere en sydfrisisk<br />
coloni. De eneste danske, som jeg vil antage, have gjort Friserne fortræd<br />
ere I Fanøboer (på Sild Fuaningers) der virkelig have taget List på Sild<br />
eller få skyld derfor. Snarest måtte det undersøges for Hjoldelund. Om<br />
Ostenfeld har man antaget, at det var en vendisk koloni, andre at det<br />
var en østfrisisk coloni, ene og alene, fordi (tror jeg) de have en særegen<br />
dragt 1 Det var naturligvis formeget forlangt, at de, der fremsatte hypothesen,<br />
skulde bevise at Slaverne virkelig havde en sådan dragt. En kone<br />
fra Ostenfeld er forfra og bagfra til behageligt eftersyn i Pontoppidans<br />
Atlas VII, 790.<br />
Juli 1858 til Adjunkt A.K.Greibe.<br />
Gode ven!<br />
Tak for Deres sidste brev. Jeg rejser nu snart til Slesvig og Høgsbro<br />
vil skaffe mig logis i Bovlund, Agerskov sogn (omtrent mellem Løgumkloster<br />
og Åbenrå). Jeg vil også gærne ned til Fjolde (V. for Slesvig)<br />
men véd ej ret hvorledes jeg skal få logis der, da Høgsbro og Knudsen<br />
1 Nicolaus Outzen (1752—1826), har bl. a. skrevet „Ueber die alteste und<br />
neueste Geschichte unserer Nordfriesen" (Kieler Blatter 1819) og „Die danische<br />
Sprache im Herzogthum Schleswig" 1819. 2 F. A. G. Klee (1808—1864), der<br />
bl. a. har skrevet „Om Nordens ældste Beboere og deres efterladte Minder" 1852,<br />
„Steen-, Bronce- og Jern-Gulturens Minder, efterviiste fra et almindelig culturhlstorisk<br />
Standpunkt i Nordens nuværende Folke- og Sprogeiendommeligheder"<br />
1854 (anmeldt af Lyngby i Fædrelandet 1854 Nr. 168) og „De almeenculturhistoriske<br />
Principer lor de europæiske Sprogs Dannelse" 1857.