You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
K.J.LYNGBYS BREVE OM SØNDERJYLLAND 1856—1859 45<br />
skaffet mig et brev fra Julius Møller til skolelærer Sorensen der i byen<br />
hvem Møller kendte fra den tid hans afdøde svoger, Kemp, var prest og<br />
seminarieforstander i Jelling. Jeg var i Jelling hele tiden og logerede om<br />
natten i kroen. Fra den nærmeste omegn fik jeg vel ikke stort, jeg fik<br />
lidt fra Jelling, dog næppe mit schema 1 udfyldt; jeg fik hvad jeg vilde<br />
have fra NGrup og af skolelærer Sorensen fortrinlige oplysninger fra<br />
Rårup (S. O. for Horsens). Derimod fik jeg ypperlig lejlighed til at<br />
studere sønderjyske sprogforhold; jeg fik<br />
1) fra Onsbæk (skrives Vonsbæk) 0 for Haderslev.<br />
2) — Daler 0 for Hojer.<br />
3) fortrinlige oplysninger fra Tinglev og de andre byer på Tønders<br />
bredegrad af en seminarist Asmussen, der som skrædder havde<br />
draget om i Tinglev omegn, og som vidste „i den by i Tinglev sogn<br />
sige de således, i den således"; han havde også haft en tjeneste<br />
på Als.<br />
4) fra Medelby (V. for Flensborg).<br />
5) og 6) både dansk og plattysk fra Joldelund (0 for Bredsted).<br />
7) frisisk fra Nibøl mellem Tønder og Bredsted (der var to Frisere der).<br />
8) plattysk fra Hollingsted S. V. for Slesvig.<br />
Desuden fik jeg tåsingsk fra Landet sogn af seminarielærer Bonnelykke.<br />
Søndag aften under det strænge snefog havde jeg det meget godt og<br />
sad i frisisk til op over ørerne. Man kender tydeligt det fra dansk forskellige<br />
grundlag, barn hedder bjcrn (angelsaxisk bearn, efter Rask<br />
udtalt bjarn), en karl hedder kjcrl (angelsaxisk ceorl, efter Rask kjorl).<br />
Sprogene holdes i denne grænseegn mellem nordisk og germanisk renlig<br />
ude fra hinanden. Man taler måske nok alle sprog imellem hinanden,<br />
men ikke således at de i hvert enkelt givet ojeblik blandes sammen; til<br />
hver enkelt tid taler man enten det ene eller det andet. Det er som<br />
Knudsen i Rødding 2 sagde „rent væsen, ingen blanding". Gloser kunne<br />
rigtignok optages på grund af naboskabet, men det er alt. Knudsen i<br />
Rødding fortalte mig i sommer at han gjorde en ridetour og talte med<br />
karlen i kroen i den by som på kortet skrives Bargum. De talte først<br />
plattysk og kaldte byen Bærxum .. ., siden talte de dansk og kaldte den<br />
Bjærum. Jeg fik nu at vide at byen er frisisk og på frisisk hedder Bæ-ram.<br />
Det forekom mig at det joldelundske plattysk klang mere dansk og<br />
regelret end det hollingstetske; grunden må være den at det hollingstetske<br />
er naturligt, det Joldelundske uægte og fremmed. At synke hed i<br />
Joldelund på plattysk setjjon (k udtales egentlig blot som hårdt g), i<br />
Hollingsted serfkri (k egentlig hårdt g), at gå hed i Joldelund gæn (hårdt<br />
g som i dansk), mén i Hollingsted xå-n eller qå-n med en åndende g-lyd...<br />
13/4 1857 til Faderen.<br />
. .. Jeg har af cand. Knudsen, lærer ved Rødding hojskole fået et<br />
schema [Fodnote hertil: Et langt schema på omtr. 50 verber, der ere<br />
bojede helt igennem, og desuden nogle enkelte ord.] jeg havde sendt<br />
1 Dette Skema er nærmere omtalt i 13/4 1857 ndfr. 2 Jakob Knudsens Fader,<br />
cand. theol. I.L.Knudsen, dengang Lærer ved Rødding Højskole, var Lyngbys<br />
bedste Medhjælper ved Indsamlingen i Sønderjylland; jfr. 13/4 1857 ndfr.