Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VORE YNGSTE RUNEINDSKRIFTER 117<br />
Hjarnes mindevers over Frode Fredegod ved den høj, som han lod<br />
udgrave ved Værebro 1 .<br />
Forskellige steder i Lunds domkirke kan den besøgende læse smaa<br />
folkelige fyndsprog, der mere vender sig til mennesket end til Herren<br />
og hans helgene: thet • maa • vell • en • asen • vare • som • tagher •<br />
mer • paa • ånd • han kand båre 1527. Det er Adam van Duren,<br />
den indvandrede westphalske bygmester og billedhugger, der<br />
Fig. 2<br />
lufter sin jævne livsvisdom. Ogsaa han har delt sin samtids interesse<br />
for det gamle. Skønt udlænding lærte han sig sit nye lands gamle<br />
skrift og ristede paa et par af domkirkens søjler med pyntelige runer<br />
sit plattyske Got help 2 (fig. 2). Som indvandret kan han jo ikke<br />
have haft noget nedarvet kendskab til de gamle nordiske bogstaver.<br />
Han kommer til Norden og lærer sig dem, fordi han deler sin europæiske<br />
samtids interesse for alt, hvad der hører fortiden til.<br />
Kan Rønnows runerække opfattes som en indledning til den humanistiske<br />
renaissances studium af de gamle indskrifter, saa kan Adam<br />
van Durens to smaa ristninger i Lund staa som indledning til de følgende<br />
aarhundreders fabrikation af nye.<br />
Her skal kun ganske kort omtales runernes brug til skrift i det<br />
16. aarhundrede; emnet er grundigt fremstillet af Thorsen i hans tillæg<br />
til udgaven af Codex Runicus af Skaanske Lov (1877): Om Runernes<br />
Brug til Skrift udenfor det monumentale. Hans synspunkt,<br />
at der ligger virkelig tradition til grund for Mogens Gyldenstjernes,<br />
Bent Billes og andres runekendskab kan selvfølgelig ikke blankt afvises.<br />
Det forefalder dog ulige sandsynligere, at disse personer, som<br />
hørte hjemme i de adelige kredse, har fulgt en mode og anskaffet sig<br />
1 Johannes Meursius, Historia Danica, Amsterdam 1638 p. 21 (Firenze 1746<br />
sp. 47). 2 O. Rydbeck, Lund domkyrkas byggnadshistoria, 1923 p. 238 og 241<br />
—243, fig. 203 og 205.